Tetřevů na Šumavě přibývá. Výzkumníci jich napočítali o 250 víc než před 6 lety
Zásluhu na rozšiřování populace tetřeva má podle ochránců zásadní rozšíření klidového území bez lidských zásahů. V roce 2017 bylo v obou národních parcích bez lesnického hospodaření 31 000 hektarů, do roku 2023 se plocha zvětšila na 47 000 hektarů.
"Ochrana tetřeva za posledních 30 let byla a je zdrojem mnoha sporů. Takový nárůst populace tetřeva nám říká, že opatření děláme správně," uvedl ředitel Správy NP Šumava Pavel Hubený. Tetřeva podle něj nejvíce omezují lesnická činnost a vysoká návštěvnost.
"Neplánujeme omezovat vstup na další místa, klíčová jsou pro nás jádrová území populace tetřeva. Chci poděkovat všem návštěvníkům Šumavy, kteří dodržují nařízení a návštěvu klíčových území si odpustí," řekl Hubený.
Koordinace monitoringu nebyla jednoduchá, podílelo se na něm 60 lidí na obou stranách hranice. "Vzorky trusu se sbírají v zimním období na sněhu a poté se v laboratoři vyhodnocují. Toto měření bylo kvůli nedostatku sněhu obzvlášť složité, jelikož se pohybujeme především na sněžnicích," řekl vedoucí oddělení monitoringu lesa NP Šumava Jaroslav Červenka.
Odborníci jsou podle něj ze vzorků schopni zjistit kromě celkového počtu i počet samců a samic i jejich pohyb na území. "V předchozím monitoringu jsme například objevili nejdelší vzdálenost mezi stejnými vzorky 36 kilometrů, což nás překvapilo, jelikož se tetřevi běžně pohybují na území o velikosti jednoho až dvou kilometrů čtverečních," uvedl Červenka. Oba parky chtějí ve spolupráci v monitoringu pokračovat a zopakovat podobný výzkum ještě před rokem 2030.
Přečtěte si také |
![Obnova mokřadů na Šumavě v rámci projektu Life for Mires. Foto: Lukáš Linhart/NP Šumava Obnova mokřadů na Šumavě v rámci projektu Life for Mires. Foto: Lukáš Linhart/NP Šumava](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/10_18.jpg)
Tetřev hlušec má na Šumavě především v oblasti Březníku, Špičníku, Blatného vrchu a v Podroklaní jedinou životaschopnou populaci ve střední a části západní Evropy. Tetřev je velmi citlivý na rušení po celý rok. Nejvíce ale v zimě, kdy se snaží přežít z minima potravy, na jaře při toku a hnízdění a pak začátkem léta, kdy vyvádí kuřata, jež jsou v drsné šumavské přírodě náchylná na prochladnutí.
reklama
Dále čtěte |
Online diskuse
Všechny komentáře (25)
![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
18.7.2024 05:41Další otázkou je vliv rysa a vlka na populalaci lišky, která např. v Krkonoších se postarala o valnou část vypuštěných tetřevů - do půl roku vymizeli. Že predátoři se navzájem ovlivňují/loví, se ví, chybí však relevantní data navzdory intentivnímu sběru trusu na rozbory.
Slavomil Vinkler
18.7.2024 07:48 Reaguje na Karel ZvářalEmil Bernardy
18.7.2024 10:19 Reaguje na Karel ZvářalTetřevy neznám.Kamarádi byli na vandru ve Finsku,tam je potkávali,o plachosti se nedalo hovořit,i poslali video,kde je kohout hnal z lesa.Jako krocan,nebo houser když vás žene ze dvora.Nebo kohout domácího kura.Opravdu šel po nohou.
S prosvětlením prostředí to smysl dává.Údajná plachost fauny je většinou pitomost.Pokud se neřítíte lesem na motoru,zvěř spíše zvolna ustoupí,ne zběsilý útěk.To víme.
![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
18.7.2024 11:29 Reaguje na Emil BernardyDisturbance Šumavy broučkem má nepochybně pozitivní dopad na prosvětlení, a tudíž i pestřejší potr.nabídku. Z toho důvodu jsem pro cílený management, tj citlivou těžbu starých porostů s výsadbou či samovýsevem. Tetřev v zarůstající buši se nebude cítit příliš dobře, upřednostňuje mozaiku biotopů.
![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
18.7.2024 11:32 Reaguje na Karel ZvářalBřetislav Machaček
18.7.2024 16:45 Reaguje na Karel Zvářalstovky(možná i tisíce) kusů ročně byla Šumava už jen
smrkovou monokulturou osázená mimo louky a pastviny
komplet celá. Pouze se cyklicky kácelo a zase potom zalesňovalo. Pokud přestanu kácet, tak si musí tetřev a jiná zvěř počkat na kůrovce a vichřice.
Navíc tehdy byl turismus takřka nulový a tlak ne
likvidaci predátorů decimujících lovnou zvěř přímo
enormní. Knížecí hajní měli odměnu za škodnou a ta
je motivovala k co největšímu odlovu. Po zalesnění
po kůrovci nemá ty paseky v bezzásahu udělat kdo.
Kůrovec mladé stromy nenapadne a vítr je nevyvrátí.
Po vzestupu bude následovat propad a tak dokola.
Daniel Fiala
18.7.2024 13:07 Reaguje na Karel ZvářalV Krkonoších, kde se žádný "kůrovec" typu Šumava nekonal si tetřívci vykračovali zcela mimo přidělené klidové zóny a mašírovali si to kolem chalup v Peci pod Sněžkou.
Emil Bernardy
18.7.2024 14:04 Reaguje na Daniel FialaTy davy do přírody naháníme,potom je regulujeme do stoky po asfaltu mezi oplocením .
Někde byl článek vozíčkáři ... opravdu musím být v rozpacích.V Alpách tam kde je přístup pouze zdatným turistům a horolezcům není problém,bivakuje se všude a pořádek je.Tu,co se dostane kdekdo nejlépe vyčistit hlavu po tahu nebo si zapařit,samozřejmě zůstane svinčík a zálohované PETky,plechovky a kondomy nepomůžou.
![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
18.7.2024 14:41 Reaguje na Daniel FialaBřetislav Machaček
19.7.2024 08:37 Reaguje na Karel Zvářalblíže k lidem, odkud ji žádné nebezpečí nehrozí.
Srnčí se u nás pase na louce u kostela a spí v zimě
pěkně v suchu pod mým včelařským vozem deset metrů
od plotu za kterým běhá německý ovčák. Má tam na
rozdíl od zbytku okolní přírody klid, protože tam
nikdo nevenčí volně pobíhající psy. Až se k nám
dostanou vlci, tak možná srnčí otevřu zahradu a
nechám ji tam bezpečně žít, protože klid je spolu
s potravou to nejdůležitější k životu nejen pro
zvířata, ale i pro lidi.
![Vladimír Kožíšek Vladimír Kožíšek](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/2016-07-18-scan1.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Vladimír Kožíšek
20.7.2024 16:25 Reaguje na Karel Zvářal![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
20.7.2024 18:29 Reaguje na Vladimír KožíšekK tomu rušení "plachých"... šlo kdysi vysílání o vlcích v D. Měli je na vysílačce, byli na asfaltce s běžným provozem a plaché šelmy byly 200-300m od nich.
Do té buřeně, spleti padlých kmenů a mlází nikdo normální nepoleze. Najít tam někoho dronem s termem, napálím mu takovou poku, že na to nezapomene.
![Vladimír Kožíšek Vladimír Kožíšek](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/2016-07-18-scan1.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Vladimír Kožíšek
20.7.2024 23:44 Reaguje na Karel Zvářal![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
21.7.2024 14:11 Reaguje na Vladimír Kožíšek![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
21.7.2024 14:40 Reaguje na Vladimír Kožíšek![Vladimír Kožíšek Vladimír Kožíšek](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/2016-07-18-scan1.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Vladimír Kožíšek
21.7.2024 16:32 Reaguje na Karel Zvářal![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
21.7.2024 17:05 Reaguje na Vladimír KožíšekTi, co tam chodí opakovaně, klidně i dvacetkrát - na takové mířím! Protože pořád to není ono, kohoutů už má nasnímáno několik, ještě potřebuje seriál o rostoucích kuřátkách. Takže pokud nemá povolení správy a je chycen tam, kde nemá co dělat, bez pardonu... Viz. zejména poslední odstavec.
https://ekolist.cz/cz/publicistika/priroda/tetrivek-obecny-aneb-zprava-z-tokaniste
![Vladimír Kožíšek Vladimír Kožíšek](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/2016-07-18-scan1.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Vladimír Kožíšek
22.7.2024 13:33 Reaguje na Karel ZvářalJá jsem spíše upozornil na fakt, že by bylo mnohem lepší společnost v ochraně na našem území ohrožených druhů nadchnout, nežli vyhrožovat sledováním drony a likvidačními pokutami.
Jana Havlová
18.7.2024 15:18 Reaguje na Karel ZvářalCo by mě zajímalo je změna délky plotů oplocenek (a jiných plotů) v oblastech s tetřevy. Co jsem četla, tak se o drátěné oplocenky tenhle druh zabíjí ve velkém. Pokud by NP a CHKO v posledních 6 letech oplocenky spíš bouralo než stavělo nové, tak by i toto mohlo pomoci tetřevům.
![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
18.7.2024 17:45 Reaguje na Jana HavlováSpíše jsem očekával, že mi někdo z informovaných vyvrátí tezi, že tetřevi žijí mimo NP, tedy jsou i v CHKO. Tipuji, že např. nad Černým a Čertovým jezerem též nějací tetřevi budou, a těch lokalit bude zřejmě více.
Oplocenky by měli dělat z latěk, a pokud z pletiva, tak k tomu ještě hustou zelenou síťovinu.
Jarka O.
18.7.2024 15:59 Reaguje na Karel Zvářal![Vladimír Kožíšek Vladimír Kožíšek](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/2016-07-18-scan1.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Vladimír Kožíšek
18.7.2024 09:19Miloš Zahradník
26.7.2024 17:14jako hledat klic vypadly z kapsy po nekolikahodinovem houbareni :) celou
tu extremne chranenou oblast. Skoro bych rekl, ze tohle ty tetrevy muze rusit vic, nez pruvody halasicich turistu na jasne oznacene turisticke ceste...
Chybi mi u vsech techto clanku strizliva informace, kolik set tisic ci milionu tetrevu zije v sirych koncinach Skandinavie, evropskeho Ruska ci Sibire a Kanady a kolik tetrevu zilo v okoli Roklanske chaty v predvalecnych dobach, kdy kolem te chaty panoval cily turisticky a drevarsky ruch
![Vladimír Kožíšek Vladimír Kožíšek](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/2016-07-18-scan1.jpg&w=48&h=48&iar=1)