Jakub Hruška: Dnes to jsou dva roky, kdy vzplanul požár v NP České Švýcarsko
![](/aaa/img.php?src=/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/02-hasic-v-zari-horiciho-lesa.jpg&w=666)
![Obnova po požáru. Obnova po požáru.](/aaa/img.php?src=/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/448268358_7966454976751711_8742931684675860076_n_2.jpg&w=666)
Jenže to se s klimatickou změnou mění, a podmínky pro přirozené požáry se obnovují. A proto jsem ve zprávě, kterou jsme s mnoha kolegy na podzim 2022 pro MŽP připravili, hned upozorňovali na nutnost začít reálně připravovat strategii řízených požárů. Protože ty mohou zabránit velkým devastujícím požárům lépe, než jakkoliv špičkově vybavení hasiči.
Své o tom vědí zejména v Severní Americe. I tam v 19. a první polovině 20. století lesní požáry usilovně hasili. A to v lesích, které vždy přirozeně hořely a drobnější požáry tak redukovaly množství potenciálního „paliva“ pro velký požár. A výsledek se dostavil - devastující velké nezvladatelné požáry poté, co chytl les s přirozeně nevyhořelou zásobou paliva. A proto se od 50 . let v Americe pracuje s řízenými požáry, jako hlavním prostředkem zabránění velkému požáru.
A to důležité nakonec - tím hlavním palivem nejsou stromy (ať už živé nebo mrtvé), ale organická vrstva půd - hrabanka, borůvčí, kapradiny, větvičky, suchá rašelina - to je hnací motor lesních požárů. A proto na fotce z řízeného požáru v New Hamshire na východním pobřeží USA, což je klimaticky takový analog střední Evropy, je řízeně vypalována přízemní vegetace a rašelina.
Čeká nás to taky, jen jsme k tomu zatím mentálně nedospěli...
reklama
Dále čtěte |
![Foto: VÚMOP Foto: VÚMOP](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/foto-1-drazenova.jpg)
![Foto: Rob_Wood Flickr Foto: Rob_Wood Flickr](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/vanuatu_1.jpg)
![OZE a jaderná elektrárna Foto: Depositphotos OZE a jaderná elektrárna Foto: Depositphotos](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/depositphotos_28935917_s_1.jpg)
Další články autora |
Online diskuse
Všechny komentáře (29)
Jaroslav Řezáč
23.7.2024 12:18Naše civilizace " řízení" chce mít vše pod kontrolou a tak nařizují, že budou majitelé lesů udrřovat cesty pro cisterny...to asi nemyslí úplně výžně? Je to ekonomický nesmysl.
smějící se bestie
24.7.2024 12:18 Reaguje na Jaroslav ŘezáčSlavomil Vinkler
23.7.2024 13:25Sibiř a severní Amerika má asi 80 milionů km2 boreálního pralesa. Česká republika má asi 8 km2 pralesa a k tomu asi 2,5 mil ha tj. 25 tis km2 KULTURNÍCH lesů. Když vyhoří (nebo sežere brouk) 80 tisíc km2 boreálního pralesa ročně, je to biodiverzita. Kdežto v česku by to byla celoplošná katastrofa i když by šlo jen o 800 km2....
Slavomil Vinkler
23.7.2024 13:26 Reaguje na Slavomil VinklerJaroslav Řezáč
23.7.2024 16:13 Reaguje na Slavomil VinklerStejně tak je mnoho lidí, kteří les vnímají jako majetek kterým lze libovolně nakládat. Všichni víme, nebo by měli stačit mentální kapacity, že Les je mnohem více a to by měl být základní narativ, jak se na něj koukat. Je živým organismem jako celek.
V zásadě se nikomu nic nestalo.
Požár v přírodě může být i od rozbitého skla, který působí jako lupa ale to je o člověku jak se v té přírodě chová, to není o přírodě jako takové.
To, co mě tak nějak dojímá je míra strachu z našich relativně malých rozměrů lesních porostů, co by měli říkat v Kanadě nebo Sibiři? taky by tam politici navrhovali udržovat cesty pro cisterny?
Především bychom se měli zklidnit a pozorovat zrod "nového" lesa.
Slavomil Vinkler
23.7.2024 18:53 Reaguje na Jaroslav ŘezáčKaždoročně tam vyhoří a sežere kůrovec plochu větší než naše republika. A ten prales desetinu promile zacelí jak nic. Kdyby u nás kůrovec sežral desetinu promile rozlohy tak to taky ani nepoznáme. Bohužel u nás sežral skoro všechny lesy.
Petr
23.7.2024 20:12 Reaguje na Slavomil VinklerMiloš Zahradník
23.7.2024 22:00 Reaguje na PetrPetr
23.7.2024 22:11 Reaguje na Miloš ZahradníkMiloš Zahradník
23.7.2024 22:53 Reaguje na PetrJosef Střítecký
23.7.2024 16:28Michal Ukropec
23.7.2024 19:19 Reaguje na Josef StříteckýMiloš Zahradník
23.7.2024 19:26Proc autor nerozsiri tuto svoji uvahu i na ceska mesta, obilna pole atd. Ocistny vliv periodickych pozaru mest skoncil uz nekdy pred 200 lety - malem jsme na nej za tu dobu uz zapomeli -
a vypalovani (rizene, nebo jeste lepe spontanni) napr. jarni suche travy bylo dokonce ekologicky nevzdelanymi urady drive vetsinou zakazovano, az nova doba dokaze ocenit jejich blahodarny vliv. No a to rekordne rychle zarustani spalenist zelenou bureni taky neni nic zvlastniho, takova protrzena prehrada Kachovka regeneruje a promenuje se v prirodni raj jeste mnohem rychleji. Stacil pouhy rok...
Miloš Zahradník
23.7.2024 19:31 Reaguje na Miloš ZahradníkSlavomil Vinkler
24.7.2024 08:40 Reaguje na Miloš ZahradníkŘízené požáry jsou dobrý management, ale pouze na vřesoviště, stepi a lesostepi.
Emil Bernardy
24.7.2024 16:34 Reaguje na Břetislav MachačekPetr Elias
25.7.2024 08:56 Reaguje na Břetislav MachačekPříspěvek byl kvůli porušení pravidel diskuze smazán.
Petr Elias
25.7.2024 14:14 Reaguje na Břetislav MachačekPříspěvek byl kvůli porušení pravidel diskuze smazán.
Jarek Schindler
24.7.2024 13:29Dřív díky parním lokomotivám byly kolem tratí protipožární pásy. Tyto pásy mohou být všude kde hrozí požár a vypalování těchto pásů a jejich okolí je asi to nejlepší protipožární opatření které znám. Jinak tou suchou travou a hrabankou se požár šíří ale aby dosáhl vyšší intenzity tak potřebuje podstatně výhřevnější palivo s delší dobou hoření. Tím je právě suché dřevo. No a požár rašeliniště je asi to nejhorší. Pokud se oheň dostane do rašeliny tak je to velmi špatně hasitelné i když na pohled to zrovna moc nehoří.
Břetislav Machaček
24.7.2024 19:33 Reaguje na Jarek Schindlerznovu objeví i po několika dnech. Stačí, aby se vzduch sutí dostal
k doutnajícímu kořenu a oheň je tu zase. No a souše samotné jsou
taky z venku uhašené a uvnitř stále žhnou. To tráva a hrabanka
rychle vzplane, ale rychle dohoří a často na ni stačí pouze
tlumnice a motyky na přerušení souvislé plochy požářiště. To
oheň stojících souší, které při něm padají a odlétají z nich
hořící třísky silnými vzestupnými proudy žhavého vzduchu, jsou
jiné kafe. Na ně i voda bývá krátká a když, tak její nehorázná
kvanta a nebo přírodní liják. To hromadění souší nelze nazvat
jinak, než nápadem chorých mozků a ekoterorismem. Vždyť tam
byl takový žár, že praskaly skály a ohořelý pískovec se nyní
sype jako suchá bábovička z mokrého písku. Předmětem ochrany
NP ČS byly v prvé řadě skály, které ohrozilo obrovské množství
extrémně výhřevní dřevní hmoty a za tu je vedení NP ODPOVĚDNO!
Hořet tam pouze hrabanka, tak se předmět ochrany-skály nedočkaly
újmy. Ten, kdo zaviní poškození předmětu ochrany ho nemá právo
dál "chránit" a pokračovat ve své destruktivní činnosti!
Jarek Schindler
3.8.2024 11:07 Reaguje na Břetislav MachačekBřetislav Machaček
25.7.2024 18:52ale i našeptávačům, když bude pachatel prohlášen duševně chorým. Povědět proč tak činil(podpálil i posedy myslivců a turistickou rozhlednu) možná
soud neprokáže, ale lze tušit, že k nenávisti k myslivcům a turistům
přidal i nenávist k bývalým hospodářským lesům a chtěl pouze urychlit
jejich přechod k pralesní podobě. Tolik dedukce bez konkrétních jmen
zastánců požárů jako "blaha" pro přírodu. Pokud je i to hodno smazání,
tak se obávám, že na každém šprochu je asi pravdy trochu.