Ministr Výborný: Loni se v české krajině díky agrolesnictví vysázelo 60 000 stromů
![Agrolesnictví kombinuje pěstování dřevin s pěstováním zemědělských plodin nebo s chovem hospodářských zvířat na jednom pozemku. Agrolesnictví kombinuje pěstování dřevin s pěstováním zemědělských plodin nebo s chovem hospodářských zvířat na jednom pozemku.](/aaa/img.php?src=/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/depositphotos_340769338_s.jpg&w=666)
Stromy poskytují stín a ochlazují vzduch. Mikroklima začínají ovlivňovat už po dosažení výšky dvou až tří metrů. Vzrostlé stromy mohou snížit teplotu v podrostu o pět až deset stupňů Celsia. Zároveň ukládání organického uhlíku do půdy a nadzemní biomasy pomáhá snižovat množství oxidu uhličitého v atmosféře.
"Agrolesnictví je moderní trend a jsem rád, že v České republice získává stále více fanoušků. Je pozitivní jak směrem k zemědělcům, tak k farmářům, také ke krajině, podporuje biodiverzitu a dokáže velmi účinným způsobem rozčleňovat krajinu, zadržovat vodu v krajině," uvedl ministr.
Kombinace různých druhů stromů, keřů a plodin vytváří pestřejší ekosystém, který podporuje širokou škálu živočichů, zejména hmyzu a rostlin. Stromy také pomáhají snižovat riziko vodní a větrné eroze, chrání půdu před odnosem a ztrátou živin, uvádí ministerstvo.
Ministerstvo zemědělství podporuje agrolesnictví prostřednictvím dotačního titulu. Snaží se vytvořit podmínky, které by povzbudily zemědělce k výsadbě dřevin na zemědělské půdě. Motivační by mohla být i ekonomická stabilita, neboť zemědělci mohou získat příjmy nejen z plodin, ale i z produkce dřeva a ovoce, čímž se snižuje riziko závislosti na jednom druhu produkce.
Letos ministerstvo zaznamenalo zájem o založení agrolesnických systémů od více než 200 hospodařících subjektů na plochu přesahující 3000 hektarů. "Uvidíme, kolik jich v reálu skutečně vznikne, avšak kdyby to bylo alespoň 50 procent, tak by to bylo neuvěřitelné množství stromů," řekl Výborný.
Jako cíl pro léta 2023 až 2027 si ministerstvo stanovilo založení 900 hektarů agrolesnických systémů. Podporuje dva typy, silvoorebný, kdy se liniová výsadba dřevin kombinuje s pěstováním plodin, a silvopastevní, kdy stromy na pastvinách zlepšují podmínky pro chovaná zvířata.
Přečtěte si také |
![Foto: Vladimír Mašán / Mendelova univerzita Foto: Vladimír Mašán / Mendelova univerzita](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/www_media_web-images_12953_image_dscn0051.jpg_2229x1500-crop-cp_0x17-cs_4608x3100a.jpg)
Podmínky pro žadatele jsou minimálně 0,5 hektaru půdu, 100 vysazovaných dřevin na hektar a výsadba alespoň tří druhů dřevin, přičemž jeden nesmí přesáhnout 40 procent.
reklama
Dále čtěte |
Online diskuse
Všechny komentáře (24)
![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
22.7.2024 06:47Jiří Wenzl
23.7.2024 09:21 Reaguje na Karel Zvářal![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
23.7.2024 20:54 Reaguje na Jiří WenzlRadek
22.7.2024 07:18Emil Bernardy
22.7.2024 07:50Michal Uhrovič
22.7.2024 08:16 Reaguje na Emil BernardySlavomil Vinkler
22.7.2024 11:44 Reaguje na Emil BernardyEmil Bernardy
22.7.2024 17:42 Reaguje na Slavomil VinklerMichal Uhrovič
22.7.2024 08:17Ale sázet stromy a potom od nich utéct jinam je na prd, ten strom potřebuje péči ..
Břetislav Machaček
22.7.2024 10:58stromořadí. Nestačilo by toto? To se bude dotovat další zastínění půdy?
Jaký osevní postup zvolí zemědělec mezi stromy se současnou technikou
a poptávkou po komoditách? Hezká je ta ukázka vypásání zřejmě starého
sadu, ale to není nic nového. Otázkou je dnes ale efektivita pastvení
jako takového. Ony i nově budované meze tu kdysi bývaly, ale opět je to
o ekonomice hospodaření. Pominu-li výpadek produkce z meze samotné, tak
k tomu musím připočíst sníženou produkci i z jejího okolí. To je prostě
realita, kterou bude krýt dotace a nebo direktivní nařízení snížit zisk?
To by taky bylo možno nařídit snížit svůj zisk například dopravcům bez
možnosti si ztrátu započíst do dopravného, které tímto bude dražší a nebo
se má spotřebitel připravit, že se třeba chleba zdraží o ten snížený
zisk z té části produkce z neobhospodařované půdy? Už jsem zapomněl na
hodnoty z dob dávno minulých, kdy někdo spočítal o kolik narostla výměra
orné půdy rozoráním mezí a o kolik stoupla produkce. Dnes se to sice MUSÍ
POVINNĚ zpochybňovat, ale během několika let bylo potravin dostatek. Ano
dnes chemie vytvořila podmínky k nárůstu produkce ještě lepší a proto si
asi můžeme s ornou půdou plýtvat. Budiž tedy, ale proboha s rozumem, ať
to není mez osázená stromy po svažnici, ale po vrstevnici a nebo cesta
se stromořadím odnikud nikam bez následné pravidelné údržby. I to jsem
viděl, kdy se stromům po vysazení nikdo dál nevěnoval a po několika
létech po takové cestě projela zemědělská technika a stromům dolámala
větve zarůstající profil cesty. Víte co na to řekli tvůrci té cesty?
Že měl ten traktor s velkoobjemovou vlečkou jet po poli a nikoliv po
té cestě. Takže k čemu ta cesta je, když má traktor dusat pole a vyjet
v obilí koleje ,aby nedolámal větve neudržovaných stromů kolem ní? Na ozdobu krajiny? Bezúčelnost je plýtvání prostředky včetně té půdy a
tleská tomu pouze ten, kterému je zisk z práce cizí, neboť jeho práci
někdo ze zisku druhých sponzoruje.
Jaroslav Vrabec
22.7.2024 13:03 Reaguje na Břetislav MachačekBřetislav Machaček
22.7.2024 14:40 Reaguje na Jaroslav Vrabeca basta a vy ostatní se MUSÍTE přizpůsobit! Mnohdy se ani neptají sousedů a sázejí i tam, kde to je přímo krajně nevhodné a pak si stěžují, že je někdo odstraní.
Emil Bernardy
22.7.2024 17:46 Reaguje na Břetislav Machačekpavel peregrin
22.7.2024 19:57![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
22.7.2024 20:43 Reaguje na pavel peregrinpavel peregrin
23.7.2024 09:51 Reaguje na Karel ZvářalPavel Jeřábek
22.7.2024 23:22 Reaguje na pavel peregrinBřetislav Machaček
23.7.2024 09:28 Reaguje na pavel peregrina nechápou realitu dnešní doby, neb se nelze v mnohém vracet k praxi
našich předků, ale v lecčem ano, jen je třeba ty věci rozlišovat.
Bral bych tu cestu s jednostrannou álejí, ale i tu udržovat tak
aby byla cestou i pro techniku DNEŠNÍ doby. Realizovat ji podle
doby, kdy po ní jezdily koňské potahy je hloupost. A i tehdy býval
problém se stromy kolem cest. Pamatuji poslední svozy snopů obilí
z dědova pole, kdy byl žebřiňák naložen snopy tak, že nebyl pod tou
kupou slámy ani vidět a aby se náklad nerozsypal, tak nahoře ležela
tyč přikurtovaná provazy k čelu a zadku vozu. Větve očesávaly stébla
a po průjezdu byla silnice lemována stébly s klasy obilí. Místy se větve z vozu musely nadzvedávat vidlemi a byla to práce kaskadéra. Tehdy ale kombajny po takové cestě nejezdily a nikdo nekritizoval jejich přepravu po poli i přes cizí pozemek. Prostě jindy to nešlo
a každý soudný člověk to pochopil. Další rok už nechal pole děda sklidit kombajnem, protože obecní mlátička technicky dosloužila.
Jó to byly časy o kterých se nezúčastnění rozplývají nadšením a ti zúčastnění na to vzpomínají jako na dobu nesmírné dřiny v horku a prachu na poli a u mlátičky. Technika udělala zemědělství pro lidi daleko snazší a nechápu tendenci to zbytečně zase komplikovat. Agrolesnictví bude potřebovat jinou techniku(menší), aby projela mezi řadami stromů a nepoškodila stromy a ani sebe. Na údržbu průjezdného průřezu přibude buď nová tevchnika a nebo ruční lidská práce. Už dnes nejsou lidi na údržbu sadů a stávající zeleně a to ji
má přibýt i tam, kde bude muset být udržována pravidelně? Budiž,
kdo do toho chce jít, ať jde, ale nutit k tomu všechny zavání
zelenou diktaturou. Když jedu na kole a nebo jdu pěšky polní
cestou lemovanou stromy, tak jsem nadšen, ale nedovedu si dnes
představit tam poslat kombajn, nebo traktor s velkokapacitní
vlečkou. To už opravdu zavání EKOpotížismem naštvat zemědělce
tak, že po rybářích, myslivcích a lesácích budou dalšími, kteří
své činnosti zanechají kvůli neustálému házení klacků pod nohy.
Pak raději prodají pole na výstavbu skladu a nebo satelitního
městečka. Zhodnocení pozemku je násobné a bez práce a starostí
vyhovět nesmyslným požadavkům EKOlogistů. Těm vadí lán pole nad
30 ha, ale drží ústa, když stát míní zabetonovat v kuse 280 ha!
Copak za to asi dostanou? Asi větší dotaci a to za to přece stojí. Býval jsem ochranář, ale s dnešními EKOlogisty nechci už být spojován a raději jejich nesmysly kritizuji, což se jim nelíbí.
Ono totiž NESTAČÍ MÍT RÁD POUZE PŘÍRODU, ALE TAKY LIDI! Na to ale
mnozí ochranáři zapomínají a jsou ochotni mimo sebe jiné lidi
obětovat, jen aby si splnili své sny o divočině a jiné nesmysly.
Pak tu čtu o obětování chovatelů ovcí, kvůli vlkům, obětování
rybnikářů a rybářů kvůli rybím predátorům, obětování lesáků, aby
je už neživil hospodářský les, obětování zdraví lidí, jen ať se zachrání pár živých tvorů nožných přemístit jinam, kde jim bude lépe, obětování všech poctivých myslivců na úkor lovců atd.
Toto se mi už hnusí a NECHCI být spojován s těmito EKOpotížisty.
![Jakub Graňák Jakub Graňák](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/20170722_174729.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Jakub Graňák
23.7.2024 18:09 Reaguje na Břetislav MachačekKdo poznal vaše názory ví, že nestačí mít rád pouze přírodu a lidi, ale také především sám sebe - vždyť proto to přece děláte... sám pro sebe
Břetislav Machaček
24.7.2024 08:55 Reaguje na Jakub Graňákjako Eliášovi a Kletečkové pouze o mou osobu. Je
to pouze zoufalá reakce, když schází argumenty.
![Jakub Graňák Jakub Graňák](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/20170722_174729.jpg&w=48&h=48&iar=1)