Autobusy v Praze začnou jezdit na vodík. Metropole zahájí pilotní projekt k dekarbonizaci města
![](/aaa/img.php?src=/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/depositphotos_506076738_s.jpg&w=666)
Projekt a spolupráce s PPAS a PSAS v oblasti využití vodíku je součástí tzv. klimatického plánu, který Praha schválila. Plán zahrnuje záměry na zlepšení životního prostředí a omezení emisí či fosilních paliv v dopravě. Město má při zavádění vodíkových technologií do praxe spolupracovat s firmami. Půjde o výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů energie, výrobu zeleného nebo nízkouhlíkového vodíku, skladování a distribuci vodíku, využití vodíku v palivovém článku a ve spalování.
Proti schválení projektu byl například radní pro finance Zdeněk Kovářík (ODS). "Já to považuji za poměrně velký problém. Nemyslím si, že město by mělo být výzkumnou institucí a vstupovat do projektu ve chvíli, kdy příslušné palivové zdroje nejsou natolik vyzkoušeny. Ekonomicky to město zatěžuje," uvedl Kovářík a poukázal na to, že se jedná o pilotní projekt.
PPAS podle dokumentu uvedla, že má zájem otevřít v roce 2025 vodíkovou stanici v Michli a nabídnout ji jako pilotní místo pro zásobování vozů vodíkem. PSAS pak deklaruje, že bude mít ve svém vozovém parku do roku 2025 vozidla s palivovým článkem s celkovou denní spotřebou 60 kg vodíku, pokud to dostupnost umožní.
V současnosti se vodík v Česku využívá převážně v chemickém průmyslu jako surovina a meziprodukt pro výrobu čpavku či anilinu, nebo v rafineriích. V dopravě se využívá minimálně, v loňském roce bylo v Česku registrovaných 24 osobních vodíkových vozidel. V energetice a teplárenství se nevyužívá vůbec, uvedl dříve Svaz průmyslu a dopravy ČR. Česko má od roku 2021 vlastní vodíkovou strategii, podle svazu se však v praxi příliš nenaplňuje. Na energetické využití vodíku se Česko musí více připravit, uvedli dříve zástupci ministerstva životního prostředí a ministerstva průmyslu.
reklama