Jakub Hruška: Řepka. Jaké jsou její klady a jaké jsou její zápory?
![Pole řepky olejky (Brassica napus). Pole řepky olejky (Brassica napus).](/aaa/img.php?src=/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/albums/userpics/10020/repka_olejka.jpg&w=666)
Tedy alespoň mediálně. Přitom zůstává kontroverzní plodinou, takovým symbolem dnešního zemědělství ve střední Evropě. O to víc, že pod pohrůžkami zemědělců EU naprosto vycouvala ze svých ambic (to slovo nesnáším, je to pro mě synonymum nesplnitelných cílů) ohledně ochrany biodiverzity, půdy, vod a vůbec zemědělské krajiny.
Žádná redukce pesticidů, méně hnojiv, víc ekologického zemědělství a podpory biodiverzity. Tak bych alespoň zopakoval, co řepka znamená a symbolizuje pro krajinu a zemědělství.
Začnu klady:
1. Má hluboké kořeny, dlouho kryje půdu (říjen-červenec), je protierozní plodinou. 2. Lisuje se z ní kvalitní potravinářský olej.
3. Za současné situace v českém zemědělství byla (dosud) jistotou slušného výdělku. Na pěstování řepky nejsou žádné speciální dotace, je na ni ale dobrý odbyt na (dotovaná) biopaliva 1. generace.
4. V pěstebních postupech nahrazuje pícniny, které se nepěstují, protože nejsou „potřeba“. Máme velmi málo dobytka.
5. Za takový klad/neklad lze možná považovat, že oseté plochy „poklesly“ letos na 366 tisíc ha (data ČSÚ), což je pokles o 12 % z maxima 418 tisíc ha osetých v roce 2013. Mimochodem v roce 1990 se řepka pěstovala jen na 100 tisíc ha.
A teď ty zápory:
1. Více než polovina řepky se používá na biopaliva (metylester řepkového oleje – MEŘO se přidává do nafty). Biopaliva první generace (což je MEŘO) považuju za velikou ekologickou chybu, a je třeba od nich co nejrychleji odejít. A to proto, že:
2. Pěstování řepky vyžaduje masivní chemizaci. Na olejniny, tedy hlavně řepku se používá nejvíce totálního herbicidu glyfosátu (Roundupu) ze všech plodin. V podzemních vodách v oblastech, kde se pěstuje hodně řepky, jsou pravidelně detekovány další herbicidy. Řepka se „stříká“ často až 10x ročně.
3. Řepka se hodně hnojí, má vysoké nároky na živiny. Přitom je z vědecké literatury známo, že dusíku jsou plodiny schopné využít jen v průměru za 17 % dodané dávky. Zbytek skončí jako dusičnany ve vodě, nebo amoniak v ovzduší.
4. Včely řepku opylují, protože v naší extrémně chudé krajině nenacházejí na jaře mnoho další pastvy. A tráví se insekticidy v řepce, a nosí je do medu.
Přečtěte si také |
![](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/345173180_167236786294923_3979484304988827697_na.jpg)
5. Jsem pořád přeborníky v pěstování řepky v Evropě – 15 % orné půdy. Sousední Rakousko 5 %. Ale pozor – kdyby se rozdělilo Německo na západ a NDR, tak soudruzi z NDR by byli lepší než my. Řepka se vůbec hojně pěstuje v postkomunistických státech, kde je málo dobytka jako výsledek transformací zemědělství po roce 89.
6. Řepka se pěstuje na velkých lánech polí – to se ale u nás pěstují všechny plodiny. Jenže řepka díky svému masívnímu „ošetřování“ tak ničí půdu a vodu na velkých rozlohách najednou, a stává se velmi slušnou ekologickou bariérou a pastí. Kdyby byla pole menší, měla mezi sebou travnaté pásy, biopásy nehnojených a nestříkaných směsí, byly v ní potoky, meze, cesty a stromořadí, tak ani negativní ekologický efekt pěstování řepky by nebyl tak velký. Prostě na velikosti záleží. Polí i dotací....
reklama
Dále čtěte |
![Loužička na půdě mezi zelení Foto: Depositphotos Loužička na půdě mezi zelení Foto: Depositphotos](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/depositphotos_281474312_s_1.jpg)
![Hroznové víno Foto: Depositphotos Hroznové víno Foto: Depositphotos](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/depositphotos_6354589_s_1.jpg)
![Ovce Foto: Ambersky235 Flickr.com Ovce Foto: Ambersky235 Flickr.com](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/ovce_424.jpg)
Další články autora |
Online diskuse
Všechny komentáře (11)
Luboš Sedlák
5.5.2024 07:57Řepka se ošetřuje postřikem často, stejně často jako brambory, mák ale mnohem méně často než sady nebo vinice.
Ve využití dusíku z půdy je řepka mistr, umí ho přijmout i z velké hloubky, kam jiné plodiny nedosáhnou , takže je menší pravděpodobnost, že sd dostane do spodních vod.
Používání glyfosatu ( Roundup) je na desikaci řepky už mnoho let zakázáno a nedělá se. Jiné využití totálního herbicidu v repce nevidím.
To, že se používá před setim jiných plodin, to je jiná ale před řepkou ne.
Jestliže se očekává planetarni demografický přírůstek v řádu 2 miliard lidí, řepka jako JEDINÁ relevantní olejnina středního pásma, může pomoci s řešením
zajištění kvalitních potravin
Petr Blažek
5.5.2024 08:00V druhé části už začal opět fabulovat (vymýšlet si, lhát..) a to určitě není z neznalosti. Glyfosát se již několik let na desikování řepky nesmí používat. Oněch 10 postřiků co zmiňuje se dnes používá ve většině plodin. Bohužel dobrá třetina proto, že nám podobní ekoaktivsté zakázali neonikotinoidy, kdy místo šetrného mořidla se používá totální insekticid a to mnohdy i několikrát. Podobné je to například u cukrové řepy nebo máku. Hnojení řepky se , alespoň v dobrých firmách provádí cíleně několikrát (opět i pomocí postřikovače, stejně jako v jiných plodinách), aby nedocházelo ke splavení nebo zbytečnému odpařování. Česká Republika rozhodně nemá horší vodu než okolní státy.
Procento pěstování řepky si pan profesor opět trochu upravil. Musíme srovnávat srovnatelné, to znamená například to východní Německo a k tomu severní Francii, Belgii... Těžko se budeme srovnávat s Rakouskými Alpami, nebo Italskými a Španělskými rajčatovými plantážemi.
Otrávené včely - za to by už měl být souzen jako dezinformátor. Česko má nejvíce včelstev na obyvatele v Evropě. K otravám dochází v jednotkách případů ročně a to se ještě mnohdy prokáže (ale do médií se to již nedostane), že to bylo například z průmyslu a nebo i z odpadu .
Poslední odstavec je již jenom kazatelovo zbožné přání bez jakéhokoliv reálného základu. Řepka jak sám přiznal ,speciální dotace nemá. Velká pole jsou proto, že nejsou a nebudou zemědělci. Většina lidí utekla, našla si lehčí a lépe placenou práci a nyní mají čas kritizovat ostatní například zemědělce. Své produkty zemědělci prodávají za světové ceny a tak se musí vyrovnat s konkurencí například z USA nebo Austrálie kde jejich pole několikráte převyšují rozlohu našich polí a pesticidy používají bez omezení. Jinak i ta velká pole mají významné plusy co se týče utužení půdy, spotřeby hnojiv a pesticidů, spotřeby paliva na hektar , produktivita práce..
Slavomil Vinkler
5.5.2024 17:29 Reaguje na Petr BlažekJan Haberle
5.5.2024 14:20pavel peregrin
5.5.2024 21:09Emil Bernardy
6.5.2024 07:50Břetislav Machaček
6.5.2024 09:36překrucuje fakta. Každopádně bych chtěl vědět jaký osevní postup navrhne
zemědělcům, když z trojkombinace pšenice-kukuřice- řepka tu řepku vypustí.
To zbude kukuřice a pšenice? Obojí plytce koření a půdu doslova vycucá z
živin, které skončí v bioplynce a nebo sláma v teplárně. On je opravdu
přírodovědec, který si přeje půdu ještě více ničit? Po řepce zůstane v
půdě alespoň hluboký kořen a mimo semena i vše ostatní. O pícniny není
zájem a k zaorání je nikdo jen tak z plezíru nebude osévat. Jakou organiku
chce půdě dávat, než alespoň tu z řepky? To není válka proti řepce, ale
válka proti Agrofertu, který je jedním z mnoha pěstitelů a zpracovatelů řepkových semen. Nebude-li řepka na našich polích, tak bude v okolních
zemích a na Ukrajině na polích i 500 ha velkých. Ano i taková pole jsou
na Ukrajině, v Rusku, Kazachstánu, V Kanadě a USA. Tu tak velký celistvý
lán neznám a vadí i pole 30 ha. Ano není to ideální pro přírodu, ale nelze
nutit zemědělce to pole rozdělit na nudličky po hektaru, kde se stejně budou
střídat pouze ty tři plodiny. Je třeba změnit zemědělskou politiku k návratu k pestré skladbě pěstovaných plodin včetně chovu dobytka, které podpoří
produkci pícnin. Jak to udělat? Tak ať si nad tím "vědci" lámou hlavu, aby se to zemědělcům vyplatilo. Zatím mají bič pouze na ně, ale na obchodníky,
kteří vytvářejí podmínky zemědělcům co pěstovat, svůj "výzkum" necílí.