Tlející dřevo je bohatství lesa. Díky němu objevili na Šumavě po více než sto letech vzácného brouka kornatce velkého
![Šumavské lesy u Trojmezí Šumavské lesy u Trojmezí](/aaa/img.php?src=/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/sumava09_1_1.jpg&w=666)
Stromy na Poledníku nejprve v lednu 2007 vyvrátil orkán Kyrill, přeživší dospělé smrky ve vrcholové partii Šumavy pak napadl kůrovec a dílo zkázy dokonal. Před zhruba 15 lety tak byly na dříve zeleném vrchu jen tisíce vyvrácených nebo stojících stříbřitých mrtvých kmenů stromů. Dnes se vrch opět zelená, mezi soušemi roste nový, přirozeně obnovený les.
Pomáhá mu k tomu tlející dřevo. Mění se v biomasu, která tvoří podklad nezbytný pro vznik nového lesa. Správci parku přiznávají, že když turisté nyní vidí, jak si příroda s obnovou kůrovcem zničeného lesa po několika letech sama poradila, jsou daleko vstřícnější k vnímání důvodů, proč jsou v parku bezzásahová území.
Po kůrovci se v mrtvých stromech usadily houby, bakterie, řasy, mechy, lišejníky či kapraďorosty. Chodbičky, vytvořené v kmenech škůdcem, obsadilo velké množství hmyzu, za ním pak přišli ptáci. Stojící kmeny prorostlé houbami poskytují domov tesaříkům, kovaříkům, čmelákům, pavoukům, stonožkám, lumčíkům, svinkám, hlísticím, chvostoskokům, střevlíkům, roztočům či můrám, uvádějí správci parku.
Mnohé druhy živočichů jsou přímo vázané na tlející dřevo. "Je to třeba pták datlík tříprstý, který z kmenů vytahuje larvy škůdců. Oblast s tlejícím dřevem vyhovuje i symbolu Šumavy tetřevu hlušci, kterému svědčí ten biotop. On potřebuje rozpadající se, rozvolněný les se soušemi," řekla terénní pracovnice monitoringu lesa Pavla Staňková.
Až v tlejícím lese odborníci podle ní také například před šesti lety objevili vzácného brouka kornatce velkého, který byl na Šumavě naposledy pozorován v roce 1907.
Zhruba 1,5 centimetru dlouhý plochý černý brouk je specialista, vyskytující se v oblasti se stojícími torzy suchých smrků, které obsadily dřevokazné houby troudnatci. Torza stromů navíc musí být alespoň deset let odumřelá a nejlépe osluněná.
Vědci se domnívali, že na Šumavě už vyhynul, nyní se tu ale opět vyskytuje na některých lokalitách.
Velkoplošné náhlé změny podmínek, jako je vichřice, kůrovec, požáry či polomy po námrazách, nejsou na Šumavě neobvyklé. Vyvrácení desítek nebo stovek tisíc stromů větrem a následně kůrovcová gradace je v horských lesích Šumavy přirozeným a opakujícím se jevem, řekl Dvořák.
Když se les nechá být více než 100 let, tlející kmen přispívá ke koloběhu života. Podle odborníků 50 až 80 procent mladých stromků roste v nejvyšších polohách Šumavy na tlejícím dřevě, je na něj vázáno 30 až 50 procent všech organismů žijících v lese. Bez tlejícího dřeva by na Šumavě zmizelo kolem 400 druhů tzv. dřevožijných hub. Tlející kmen je důležitou zásobárnou vody.
reklama
Dále čtěte |
Online diskuse
Všechny komentáře (24)
Jarek Schindler
15.7.2024 10:43Radek Čuda
15.7.2024 11:11 Reaguje na Jarek SchindlerA s ohledem na to, jak se dle různých zpráv i tady kde kdo chystá na přechod od fosilních paliv k biomase, tak se může stát, že v těch hosplesích ponechání nějakého přiměřeného množství dřevní hmoty může být kua aktuální.
Jarek Schindler
15.7.2024 12:02 Reaguje na Radek ČudaRadek Čuda
15.7.2024 14:30 Reaguje na Jarek SchindlerA jak jsem psal, větší obavy bych měl u "běžných" hosplesů, bo touha po štěpce bude v budoucnu veliká převeliká.
Jarek Schindler
15.7.2024 16:08 Reaguje na Radek ČudaRadek Čuda
16.7.2024 15:42 Reaguje na Jarek SchindlerSe štěpkou máte samozřejmě pravdu, ale to je vše jen otázkou poměru mezi výnosy a náklady. A psal jsem o obavě, ne že si tu hraju na Sibylu:-))).
Petr Hariprasad Hajič
21.7.2024 18:31 Reaguje na Jarek SchindlerRobert Jirman
15.7.2024 11:29Slavomil Vinkler
16.7.2024 19:37 Reaguje na Robert JirmanJosef Střítecký
15.7.2024 11:36Radek Čuda
15.7.2024 14:34 Reaguje na Josef StříteckýCož neznamená, že intenzivnější monitoring v tom nemůže hrát rovněž roli, ale asi to bude od obojího trochu.
Majka Kletečková
15.7.2024 13:17Hodně úsilí se na Šumavě v rámci ochrany přírody kromě jiného věnuje odtrubňování drobných vodních toků a revitalizaci rašelinišť. I tím se tam vedle ponechávání odumřelého dřeva postupně zlepšuje schopnost zadržování vody v krajině.
Jarek Schindler
15.7.2024 16:23 Reaguje na Majka KletečkováRobert Jirman
15.7.2024 16:27 Reaguje na Jarek SchindlerJiří Svoboda
16.7.2024 09:29 Reaguje na Jarek SchindlerBřetislav Machaček
16.7.2024 17:32objevily žáby a zase do podzimu zmizely. Už je nebylo chudáků třeba, protože byly ústupkem tůňky a kaluže opodál ve kterých teď ale nejsou. Pročpak asi? Každá lež musí být doložena nějakým úspěchem a někde
to jsou brouci, jinde žáby, nebo u nového vysychavého potoka stopy vlka
a jiných zvířat. Bez těchto "důkazů" by tomu laikové nevěřili a tak
to tam musí být stůj co stůj nalezeno a zjištěno. V těch statisících
pařezů hospodářského lesa měli chudáci málo trouchnivějícího dřeva
a za knížete před 100 lety Šumava oplývala statisíci souší a klád
trouchnivějících v lese? Ale kdepak, ten všechny souše poslal po vodě
do Vídně a Prahy a sázeli to, co ochranáři nechali záměrně uschnout.
Petr
16.7.2024 19:11 Reaguje na Břetislav MachačekBřetislav Machaček
17.7.2024 08:27 Reaguje na Petrdobu s pařezy přežil taky. A nebo ho někdo donesl v ruksaku?
Přemýšlejte trochu, že se pouze více namnožil a je to vždy
pro přírodu to nejlepší? Namnožení kůrovce bylo taky nutné?
Můj soused namnožil potkany a taky je to správné? O to jde,
že záleží na množství, které příroda uživí a touha mít toho, či onoho více a více spěje do pekel. Namnožilo se tolik
kormoránů, že jsou problémem, totéž u volavek, místy u vyder a v zahraničí u medvědů. "Hlad" ochranářů ikon nezná míru
a je jako Otesánek, dokud o ty chráněné tvory nezačneme
doslova zakopávat. Prostě něco je vzácné a mělo by tomu tak
zůstat, aby nám to nezevšednělo. Vzácný dravec je obdivován
i chovatelem drůbeže, ale když se stane běžným, ba dokonce
místně přemnoženým a hladovým, tak je po obdivu, když mu
plení jeho hejno slepic. Kdysi vzácné sojky plení hnízda
kdysi běžných kosů a drozdů a začíná platit opak, drozd
bude vzácnost, ale sojka je běžným ptákem už i ve městě.
Chápete to, že ikonizace čehokoliv je hloupost? Jinak
na těch obrovských plochách bezzásahu po kůrovci bude za
pár let po souších nouze a na minimálně 50 let nebude mít
takové podmínky k namnožení jako nyní. Ve zbytku souší si
s larvami poradí datli a v tlejících kmenech černá a
jezevci schopni silnými drápy rozhrabat trouchnivějící
kmen. Jezevce jsem osobně viděl totálně kvůli larvám
rozebrat na třísky ochranáři naschvál ponechaný dva
metry vysoký pařez starého topolu. Začal od spodu, pak
se pahýl vyvrátil a on práci dokončil. Nezůstala ani
jedna larva, či dospělec.
Radek Čuda
17.7.2024 11:51 Reaguje na PetrProtože i v NP se sice občas zasahovalo, ale často pouze v tom směru, že se strom sundal a většinou zbavil kůry.
Petr
17.7.2024 17:31 Reaguje na Radek ČudaJiří MOC
21.7.2024 17:28 Reaguje na Břetislav Machačeksmím se prosím zeptat KUDY posílal knížepán ty stromy do Vídně PO VODĚ? Nějak mi unikla ta vodní cesta...
Děkuji
Petr Hariprasad Hajič
21.7.2024 18:27Jeden čerstvě vystudovaný ekolog mi po ukončení studia univerzity tvrdil, že nejlepší na kůrovce je harvestor. Mýtinu udělá jeden stroj za několik dní a je po kůrovci. Pan profesor tyhle demagogie na studiu ekologie zřejmě úspěšně nalévá do dalších absolventů.