Expert: Klima může mít vliv na zásoby pitné vody, Česko se ale obávat nemusí
![](/aaa/img.php?src=/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/depositphotos_523348196_s_1.jpg&w=666)
Hrdinka míní, že problém může být do budoucna se zásobením průmyslu a energetiky užitkovou vodou, jejíž zásoby i dostupnost bez opatření v krajině a na tocích se bude ve střednědobém horizontu snižovat.
"Ale hydrologové a vodohospodáři nezahálejí. Schválená vládní koncepce pro řešení dopadů sucha dává výhled, co udělat na desítky let dopředu s ohledem na financování jednotlivých opatření, ale jsem v jejich realizaci optimista," dodal.
"Může se zmenšovat nedostupnost vody v čase i prostoru, s postupem klimatické změny se některá místa na planetě trvale vysušují, například subsaharská Afrika, jinde je zas podnebí vlhčí, kupříkladu na Sibiři," uvedl Hrdinka.
Poukázal na fakt, že se zvyšuje extrémnost klimatu, což může být problematické. "Prodlužují se období sucha, která se střídají s prudkými lijáky, které nedokáže krajina, a potažmo i lidstvo, beze zbytku využít. Voda řekami rychle odtéká, a to i v zimě, kdy dnes u nás více prší, než sněží. Voda ze sněhu pak na jaře v krajině nebo půdě, a potažmo v zásobách podzemních vod, chybí," dodal.
Podle něj lze obecně dělat dvě věci. Buď posilovat retenční kapacitu půdy zvyšováním její kvality a přeměnou krajiny. Tím se zvýší zásoby vody v půdě i podzemní vody, z čehož prosperuje krajina a zemědělská a lesní produkce.
Druhou možností je zvyšovat zásoby vody v povodí prostřednictvím nových zdrojů, například výstavbou multifunkčních vodních nádrží. Jsou to zásoby využitelné pro člověka a jeho činnost v hospodářství. Platí to pro oblasti, které nemají jiný velký zdroj vody než srážky, tedy i Česko.
Přečtěte si také |
![Obnova mokřadů na Šumavě v rámci projektu Life for Mires. Foto: Lukáš Linhart/NP Šumava Obnova mokřadů na Šumavě v rámci projektu Life for Mires. Foto: Lukáš Linhart/NP Šumava](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/10_18.jpg)
Vody je v rámci velkého vodního oběhu na zemském povrchu stále stejně. Nicméně je velmi nerovnoměrně geograficky rozložena či dosažitelná v čase i prostoru na různých místech planety. To se nekryje s geografickým rozšířením lidstva na Zemi a poptávkou po vodě.
reklama
Dále čtěte |
Online diskuse
Všechny komentáře (4)
smějící se bestie
22.7.2024 08:02Proto je potřeba, zvlášť v dnešní době/přívalové deště, budovat záchytné systémy a to od těch jednoduchých = poldry, rybníčky až po přehrady, s minimální byrokracií !
Daniel Fiala
22.7.2024 16:54 Reaguje na smějící se bestieJakmile se voda dostane do povrchového odtoku, už je to špatně a průs.. Proto VÚMOP nadhodil onehdá ty miliony m3 za jeden rok, tj. retenční kapacitu, kterou jinak nikdo a) nestihne a b) nezaplatí.
A to se samozřejmě nebavíme o zpevněných površích ve městech a obcích, kde to jednak rozhodí aktivace v ČOV a nebo se to v 'lepšm' případě pošle i se splaškama do potoka = Labe, Odry, Dunaje = do moře, s heslem 'já nic, já muzikant' protože normy jsme splnili!
Ale o tom psala didakticky Dr. Kabelková.
A střílel bych do vlastních řad, kdybych upozorňoval, že expert ZASE pominul nevyhnutnpou souvislost mezi kvantitou a kvalitou. Ale to je historická vada v hlavě celé hydrologie. Ani to bláto z půdy, ani ty srač.y z obcí vám po případné akumulaci radost ani službu neudělají. Ba právě naopak!
S úctou DF