Alternativně hospodaří farmáři v ČR na 16 procentech půdy. Jejich počet ale roste
![](/aaa/img.php?src=/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/depositphotos_224833310_s_1.jpg&w=666)
"Vyšší dotační podpora, další nebo vyšší příjmy za certifikovaný způsob hospodaření. Je však také mnoho zemědělců, kteří z důvodů vnitřního přesvědčení a světonázoru chtějí hospodařit více v souladu s přírodou a ekonomický efekt pro ně je až druhořadou záležitostí," řekl.
Nejrozšířenější alternativní formou zemědělství je podle Soukupa ekologické zemědělství, ve kterém se potraviny produkují za použití přírodních látek a procesů. V roce 2022 hospodařili farmáři ekologicky na 575 000 hektarech zemědělské půdy, což představovalo přibližně 16 procent celkové výměry. Loni se podle Ústavu zemědělské ekonomiky a informací (ÚZEI) výměra půdy v ekologickém režimu zvýšila téměř o 20 000 hektarů.
Dalším způsobem je regenerativní zemědělství, které se snaží minimalizovat negativní vliv zemědělské činnosti na půdu a krajinu. Platforma pro regenerativní zemědělství eviduje v ČR 30 000 hektarů půdy v režimu regenerativního zemědělství, podle jejího odhadu ale bude reálná plocha větší.
Například Philip Lymbery, ředitel charitativní organizace pro dobré životní podmínky hospodářských zvířat Compassion in World Farming, vnímá regenerativní zemědělství jako budoucnost hospodaření. "Způsob, jakým v současné době hospodaříme, používáme průmyslové metody s chemickými pesticidy, umělá hnojiva, zvířata chovaná v klecích, tím ničíme půdu, kterou potřebujeme pro budoucnost," řekl už dříve ČTK.
Za největší výhody regenerativního zemědělství považuje Zuzana Benešová, spoluzakladatelka Platformy pro regenerativní zemědělství, zlepšení a stabilizaci výnosů, lepší zadržování vody, zvýšení biodiverzity a zvyšování půdních zásob uhlíku.
Regenerativní zemědělství je ale v Česku teprve v začátcích, dodala Benešová. Chybí podle ní dotační podpora, správně nastavená legislativa, osvěta, ale i zájem spotřebitelů a farmářů, kteří se často obávají zavést nové postupy.
"Ve většině případů je to strach z neznámého. Setkáváme se taky s obavami z přemnožení hrabošů, zaplevelení pozemků, snížení výnosů," řekla. Při přechodu na regenerativní zemědělství se také na určitou dobu sníží výnosy, než se zlepší stav půdy, doplnila.
Za poslední rok ale vnímá platforma nárůst počtu regenerativních zemědělců i zájem potravinářů o jejich produkci. "Díky ekonomickým výhodám regenerativního zemědělství a přibývajícím extrémům počasí očekáváme, že rychlost přechodu dalších zemědělců se bude zvyšovat," uvedla Benešová.
ÚZEI mezi alternativní způsoby řadí také agrolesnictví či takzvané precizní zemědělství. Podle loňské analýzy využívá alespoň nějakou chytrou technologii asi třetina zemědělců.
reklama
Dále čtěte |
Online diskuse
Všechny komentáře (11)
smějící se bestie
5.8.2024 05:09nebo kvůli uživení společnosti a výdělku, co ?
pavel peregrin
5.8.2024 06:59To je prosté konstatování faktu. Je hezké mít vnitřní přesvědčení a světonázor, ale to na uživení nestačí.
![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
5.8.2024 15:50 Reaguje na pavel peregrinRadim Zaňka
7.8.2024 09:35 Reaguje na pavel peregrinNež ale začnete psát svoje závěry po přečtení jednoho článku, tak doporučuji třeba na Youbube zadat "regenerativní zemědělství" a tam najdete desítky rozhovorů s různými zemědělci a jejich zkušenosti, vesměs pozitivní. A to jsou i velké podniky. Myslíte, že jsou všichni tak hloupí, když to používají. Nechcete jim poradit, ať si to rozmyslí :-)
Dop. četba:
Dietmar Näser: Regenerativní zemědělství
Dale Strickler: Manuál regenerativního zemědělství
Viktor Šedivý
5.8.2024 14:12A co trojčlenka, ta odborníkům jde? Pokud ano, mohli by zkusit spočítat, kdy už nebude z čeho tento parazitický způsob "hospodaření" platit.
Emil Bernardy
7.8.2024 12:44 Reaguje na Viktor ŠedivýRadek Čuda
5.8.2024 14:54Břetislav Machaček
7.8.2024 18:02půdy mi schází údaj, kolika procenty se podílejí na celkové produkci.
Já totiž znám taky jednoho ekozemědělce, který má z 30 ha zatravněno
25 ha pro 2 krávy, 4 kozy a třicet slepic. Těch 5 ha hnojí jejich trusem
a produkuje tam pouze zeleninu pro svoji rodinu a pro pár zájemců o
údajné BIOprodukty. Nějaké peníze dostává za údržbu trvale zatravněných
polí a on sám pracuje z domu jako IT specialista. Takže bylo by dobré znát podíl nejenom alternativně obhospodařované půdy, ale taky kolika
procenty se ta půda podílí na celkové produkci. Abychom totiž časem
neskončili tak, že sice budou všichni hospodařit alternativně, ale
národ nebudou schopni uživit jako ten ekozemědělec, který nakupuje
většinu potravin a krmiv (brambory, zrní pro zvířata, chléb atd.)
od ostatních.
Jirka Šilha
8.8.2024 23:27Rozhodně stojí za zmínku, že ačkoliv ekologičtí zemědělci jsou jsou za posledních 20 let mohutně podporovaní dotacema v PRV a MAS i výrazně vyššíma dotacema na plochu, jejich produkce i po 20 letech je mizivá. V supermarketech neviditelná a tam převažují dovozové bio s najetými tisíci km na kamionu. Hanba úředníkům, kteří to tolerují. Takže hna BIO je alternativní jen totální vycucávání všech možných dotací, což u ostatních není nebo je podloženo alespoň nějakou produkcí.
Osobně nechápu, co autor vidí jako alternativního na regenerativním zemědělství, kde základem je nezpracovávat půdu, což vyústí dříve či později v přemnožení myší a dalších polyfágních škůdců a plevelů do takové míry, že po několika letech musí většinou od tohoto způsobu ustoupit, zorat nebo přistoupit k razantně vyššímu použití POR. Jako zemědělský poradce vím o čem mluvím.
Jirka Šilha
8.8.2024 23:27Rozhodně stojí za zmínku, že ačkoliv ekologičtí zemědělci jsou jsou za posledních 20 let mohutně podporovaní dotacema v PRV a MAS i výrazně vyššíma dotacema na plochu, jejich produkce i po 20 letech je mizivá. V supermarketech neviditelná a tam převažují dovozové bio s najetými tisíci km na kamionu. Hanba úředníkům, kteří to tolerují. Takže hna BIO je alternativní jen totální vycucávání všech možných dotací, což u ostatních není nebo je podloženo alespoň nějakou produkcí.
Osobně nechápu, co autor vidí jako alternativního na regenerativním zemědělství, kde základem je nezpracovávat půdu, což vyústí dříve či později v přemnožení myší a dalších polyfágních škůdců a plevelů do takové míry, že po několika letech musí většinou od tohoto způsobu ustoupit, zorat nebo přistoupit k razantně vyššímu použití POR. Jako zemědělský poradce vím o čem mluvím.