Skotský náhorní skot pomáhá udržovat bývalou střelnici u Slatiňan
![Skotský náhorní skot. Skotský náhorní skot.](/aaa/img.php?src=/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/depositphotos_6298165_s.jpg&w=666)
"Pastva tady udržuje bezlesí s prosvětlenými tůněmi, které jsou domovem pro ohrožené druhy žab, čolků, vážek a mnoha dalších organismů. Vzácným druhům rostlin a živočichů prospívá i to, že dobytek některá místa vyšlape nebo vyleží," řekl Michal Hrubeš ze spolku Pestré Polabí, který na objednávku Agentury ochrany přírody a krajiny ČR pastvu zajišťuje.
"Chtěli jsme do zdejší krajiny vrátit vodu a pestrost. Proto se tu vykopaly a přerušily podpovrchové meliorace, které vodu odváděly rychle pryč. Vybudovaly se zde tůně, obnovily podmáčené louky a namísto napřímeného a opevněného koryta je tu mělký potok s mnoha zátočinami," řekl Peřina.
Hned v prvním roce tam začala žít větší populace vzácných druhů obojživelníků včetně kuňky ohnivé a čolka velkého, kteří jsou zde chráněni v evropsky významné lokalitě Kochánovické rybníky a tůně. "Celoroční pastva velkých kopytníků je zde nejlepší způsob, jak jim udržet prostředí vhodné k životu," dodal Peřina.
Lokalita kdysi patřila do obory šlechtického rodu Auerspergů, který tam choval jeleny. Po roce 1948 ji používaly lidové milice jako cvičnou střelnici. Byla oplocena, vykácela se střední část kaštanové aleje, vybudovaly se sklad a řídicí věže, náspy s posuvnými terči či dopadiště pro hod granátů.
Přečtěte si také |
![Buvoli začali pomáhat s péčí o chráněné mokřady na jižní Moravě Foto: Radek Miča Masarykova univerzita v Brně Buvoli začali pomáhat s péčí o chráněné mokřady na jižní Moravě Foto: Radek Miča Masarykova univerzita v Brně](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/20240710_vodni-buvoli_radek-mica-13.jpg)
V roce 1990 přešel areál pod okresní úřad, později prostor střelnice dostaly k dispozici skautské oddíly chrudimského okresu, které jej osázely stromy. Až do roku 2019 tam některé oddíly pořádaly letní tábory.
reklama
Dále čtěte |
Online diskuse
Všechny komentáře (34)
![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Slavomil Vinkler
18.8.2024 07:46 Reaguje na Karel ZvářalLukas B.
18.8.2024 11:50 Reaguje na Slavomil Vinkler![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
18.8.2024 11:55 Reaguje na Lukas B.Slavomil Vinkler
19.8.2024 07:40 Reaguje na Lukas B.Lukas B.
19.8.2024 09:06 Reaguje na Slavomil Vinklerad musí se to vyplatit - já bych to stavěl spíš tak, že se to dá trošku míň dotovat, když to míří na talíř a ne do kafilerky.
Zbyněk Šeděnka
18.8.2024 17:02 Reaguje na Slavomil VinklerSlavomil Vinkler
19.8.2024 07:42 Reaguje na Zbyněk ŠeděnkaHonza Honza
18.8.2024 07:46Základem je tedy hospodářství bez dotací- to se u nás týká hlavně dvou oblastí- zemědělství, správě NP.
Ať si každý zemědělec pěstuje co chce, pokud možno s co nejméně kontrolami a dohledem státu, stát by mohl přispívat- pouze a jenom na výrobu zdravých ekolog. výrobků a ochranu přírody, nikoli na to abychom byli konkurenceschopní s Ukrajinou a její černozemí nebo Argentině s jejími pampami.
Zatímco zemědělství je dotované a nerentabilní, lesnictví má zisk, přitom lesy stabilizují klima, zadržují vodu. Nelze ale krajinu kompletně zalesnit. K tomu mohou sloužit původní přirození býložravci, jak dlouhodobě správně navrhuje p. Vinkler, zvl. ti, kteří udržují mokřady, nezbytný prvek na zadržování vody.
A NP? Což takhle opustit teorii přirozeného vývoje v nepřirozených podmínkách, nesmyslné bezzásahovosti v době nutnosti intenzivní činnosti- tj. zadržování vody, močály, rašeliniště , odstranění meliorací, přeměna lesa na pestrý funkční les zvládající kůrovce i oteplení. Opět s dotacemi a prací tisíců dobrovolníků. Což takhle povolit v NP hospodářskou činnost, z ní platit přeměnu krajiny a intenzivně se zaměřit na ekologické programy. Místo bezzásahovosti naopak podporovat biodiverzitu pomocí těchto starých přírodních původních býložravců, kteří zvládnou práci téměř zdarma.
Břetislav Machaček
18.8.2024 10:43Milovic v kafilérii. Příroda k nám není štědrá proto, abychom jejími dary
plýtvali a abychom na to ještě dopláceli z dotací, darů atd. Co se prostě
vyplácí, tak ať funguje, ale co vyžaduje neustálé dotace, tak ať není
neustále rozšiřováno, protože dotace nejsou nekonečné. Tonu rozumí
každý rozumný člověk, pokud není pouhým čerpačem dotací a brání svůj
kšeft pochybnými argumenty.
Emil Bernardy
18.8.2024 11:13 Reaguje na Břetislav MachačekA je problémem o tyto divoce žijící domácí zvířata zajistit péči a kontrolu zdraví,povinnou ze zákona.Je to životu nebezpečné.
A že v Mácháči jsou sinicé....... Pokrytecká doba.
Lukas B.
18.8.2024 11:52 Reaguje na Emil BernardySlavomil Vinkler
19.8.2024 07:45 Reaguje na Lukas B.Břetislav Machaček
19.8.2024 10:50 Reaguje na Slavomil VinklerAsi má pastvin málo, zvířat hodně a tak jsou ty
pastviny přepasené. Totéž by se stalo i u zubrů,
praturů a zdivočelých koní, kdyby je nerozváželi
z Milovic po celé republice. Taky by už Milovice
přepásli, ale pasou se dnes i jinde. Takže nikoliv
druh skotu, ale chovatel zaviní přepásání a nebo
naopak nedostatečné spásání s nedopásky, které
je třeba kosit, aby se nespasené nechutné traviny
šířily dál.
Slavomil Vinkler
22.8.2024 11:37 Reaguje na Břetislav MachačekBřetislav Machaček
18.8.2024 12:28 Reaguje na Emil Bernardya skončí nakonec v kafilérii taky. Ne nadarmo se i zvěři předkládají medicinální lizy a desinfikuje krmeliště.
Proto se střílejí viditelně slabé kusy a nespoléháme se
na samoregulaci, až vymře celá populace, jak se tomu děje tam, kde z línosti prevenci nedělají. Místo čisté vody
pijí zvířata vodu z kališť, kde kálejí nemocné kusy a
nebo jiné nemocné druhy zvířat a hledá se výmluva proč.
Jinak jsem se nedočetl, proč už tam nepůsobí skauti.
Že by i oni byli ochranářům trnem v očích svojí prací
a údržbou krajiny? Pro nás bylo po plyšáku nejvíce
demotivující, že námi ručně kosami kosené louky jsme
už nesměli používat na dětské tábory a ty jsou dnes
takovými zvířaty rozšlapány jako tankodrom. Kdysi jim
vadily i boty dětí, ale kopyta tunových zvířat nikoliv.
Nechci spekulovat o prospěchu z takového rozhodnutí,
ale pokud to nebyl prospěch, tak to byla hloupost.
Emil Bernardy
19.8.2024 07:42 Reaguje na Břetislav MachačekA chodí se na tu krásu málem koukat školní exkurze,protože krávy na mléko trpí.
Emil Bernardy
19.8.2024 08:44 Reaguje na Břetislav MachačekPastýřka (426 m) ,níže v údolí Oslavy.Můj první skautský tábor,1968,i mé mamimky,před válkou,kemp T.O.Divocí kanci,trampské pomníčky atd.... Dříve každoročně opravovaná lávka,louky koseny,určitě i trampové,známe se,o krajinu pečovali vedle lesníků i milovníci přírody organizovaní nebo spíš ne.Naše krásná vlast......
Mrkněte se na Mapy.cz pod tuto kótu,všude zákazy mimo jedinou značenou cestu ve stráni.Na Kančí louce/není uvedeno v mapě,na několika CD trampských skupin uvedena/,dnes neprostupné,bezy kopřivy a bůhvíco.K pietním plaketám naproti na skále/W.Ryvola,Rolf,a další/se dnes nikdo nesmí přiblížit.
Vstup: nepřístupný
upozornění: V národní přírodní rezervaci je ze zákona zakázán přístup k místům ležícím mimo schválené turistické značení.
.........
Kam až od chlupatých krav.
Slavomil Vinkler
19.8.2024 10:11 Reaguje na Emil BernardyZato zkuste o kousek výše projít kolem bývalého mlýna u Vlasáka kde je rekre VIP. A úplně nejhorší je rekre VIP U Holomků. Tam neprojdete vůbec mezi Vančí a Panským mlýnem A žádná rezervace tam není, zato to mají ti rovnější.
Emil Bernardy
19.8.2024 12:48 Reaguje na Slavomil VinklerBřetislav Machaček
19.8.2024 11:13 Reaguje na Emil BernardyMaximálně seženou dotace pro firmu, která to
pokosí v době, kdy má čas a nebo až těsně před
zimou trávu zmulčuje. Za pár let je z chudé louky
mulčováním přehnojená louka zcela jiného travního
složení a ochranáři vymyslí spásání pokud možno
bez práce nějakým "exotickým" druhem zvířat, aby
na to bylo možno čerpat dotace. Je to stále
stejný scénář i u různých lomů a starých tábořišť
na lesních pasekách. 100 let tam plály táborové ohně, aníž by někdy od nich zahořel les. Pak jim
zakážou zapálit výroční oheň a nebo pouhý oheň
užitkový a tábořiště je pro táboření bezcenné.
Hurá, zase se podařilo táborníky vyhnat z lesa na
který mají přece nárok pouze studovaní ochranáři.
Ano pěním nad těmi zákazy toho, co fungovalo 100
let a náhle je to doslova prezentováno jako zlo.
Už jsem na to alergický, když vidím všude ty tabulky , že to je udržováno z fondů EU, když jsme
to kdysi dělali zdarma za pouhou možnost tam tábořit. V okolí nemohla chytnout žádná souš, či
klestí, protože shořelo na ohništích a nebyly tam
lehce hořlavé chomáče suché trávy a buřeň, protože jsme ji odstraňovali, aby nevadila v aktivitách jako trempské fotbaly, volejbalové turnaje, nebo hry a soutěže na potlaších. Jsem rád, že jsem měl možnost takhle kdysi žít a jen lituji toho, kam
až to dospělo. Vědět to, tak nevím nevím, zda bych toužil po změně a fandil ji.
Slavomil Vinkler
19.8.2024 11:54 Reaguje na Břetislav MachačekTak jak to bylo za starýho Haukvice.
Marcela Jezberová
20.8.2024 09:20Slavomil Vinkler
22.8.2024 11:41 Reaguje na Marcela Jezberová![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
20.8.2024 13:34Břetislav Machaček
21.8.2024 08:56 Reaguje na Karel Zvářaljednoho rohatého spásače této velikosti. Vždyť oni už přestali
i s kravami a výkrmem býčků a končí i s ovcemi, které byly velmi
nenáročné a navíc šly porážet postupně podle potřeby domácnosti.
Jehně měli už po pár měsících, ale čekat 2-3 roky na to, až má
význam porazit pomalu rostoucí polodivoký skot nemá smysl. Navíc
domácí porážka bude problém větší, než u ovcí. Oni budou navíc potřebovat bytelné ohrady, aby při splašení vlky ohrady odolaly.
Zažil jsem jednou proražení bytelné ohrady splašenými koňmi a to
nebyl pouze hrozný zážitek, ale i zjištění, že v takovém případě
není žádná ohrada dost bytelná. Zpřelámali dřevěná břevna ohrady,
sami se dolámali, zkrvavili a vše díky jednomu psovi, který je
v ohradě napadl. Proto varuji před vlky, až dojdou do vnitrozemí,
kde mohou zvířata značné ceny(jezdecké koně a koně chovné) takto
splašit. Já být chovateli koní, tak preventivně protestuji proti
dalšímu šíření vlků, protože se dočkají těchto problémů. Koně po splašení chytali dva dny na katastru 5 vesnic a psychicky byli
špatní měsíc a více. Pouhý pohled na psa u ohrady znamenal jejich
úprk na opačnou stranu a co až k tomu dojde s vlky, kterých bude
smečka a nikoliv jeden poblázněný pes. Stádo skotu se možná těm
vlkům postaví, ale kráva s teletem asi těžko a kolik kusů dnes
uživí běžná pastvina malochovatele? Nepovažuji tyto druhy zvířat jako spásné řešení, že nahradí vlky snadno zranitelné ovce, ale
jako jednu z dalších slepých uliček, které začínají u křižovatky zvané návrat velkých šelem do naši kulturní krajiny. Hledat ty cesty ze špatné křižovatky je hloupé. Lépe je se otočit a z té
křižovatky se vrátit na zmapovanou silnici, kde každý trefil kam
měl. Zkoušet, zda ulice není slepá je taky zbytečné, když víme,
že už ji předci jakou slepou dávno označili. Hlupáci se musí o své
chybě přesvědčit sami, ale je smutné, když na to doplácejí jiní, než ti, co to zavinili.
Jarka O.
21.8.2024 10:01 Reaguje na Břetislav MachačekAno, vlci budou všude problémem.
![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
21.8.2024 11:47 Reaguje na Břetislav MachačekMajka Kletečková
21.8.2024 18:47 Reaguje na Karel Zvářal![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
21.8.2024 21:51 Reaguje na Majka KletečkováBřetislav Machaček
22.8.2024 09:38 Reaguje na Karel Zvářaljehněčí a jiné klobásy se dělají z čerstvého masa,
protože po zamražení ztrácí maso kvalitu právě pro
fermentaci potřebnou při výrobě takových výrobků.
Z nouze lze klobásy dělat i z mraženého masa, ale
dobrý řezník raději sáhne po čerstvém. Totéž vám
poví každý špičkový kuchař, že mražené maso používá
pouze v krajní nouzi. Navíc mražák čerpá energii,
kterou ušetříte tím, že postupně porážíte zvířata
podle věku a potřeby. U nás se chovala vždy nejméně
dvě prasata. Jedno na Vánoce a druhé na Velikonoce.
Na tyto dva největší křesťanské svátky bylo maso
vlastní a po zbytek roku se mimo uzeného kupovalo
na oběd maso u řezníka, který zabíjel téměř denně.
Mezi těmi dvěma zabíjačkami byli nějací králíci,
kuřata, husy, kachny, jehňata a kůzlata. Tele se
prodalo řezníkovi pro gurmány a stará kráva taky,
protože to byl setsakra velký kus masa, které
nebylo jak konzervovat. Ono i dnes zabít dospělý
hovězí dobytek s 300 - 500 kg čistého masa je pro
jeho uchování v mražáku utopie. Tak velký mražák
a takové množství masa je neekonomické mít a pak
nezbývá nic jiného, než maso rozdat, či rozprodat. To takové jehně je něco jiného, když se po něm za týden doma pouze zapráší. Ta se zabíjela co tři týdny mezi vepřovými zabíjačkami ať jako jehněčí
a nebo už jako skopové. Kozy a ovce bývaly takovou
pohotovostní zásobou masa pro nenadále události,
jakými byly pohřební hostiny a jiné oslavy. Na to
se skot nehodí, pokud to není hostina pro 200 lidí.
Ano vlna je dnes odpad díky globálnímu obchodu a
té pracnosti jejího zpracování. Dnes je levnější
syntetika z PETek. Kamarád před 25 roky spálil na
větvích z ořezaného sadu vlnu ze 60! ovcí. To ho
přinutilo stádo zredukovat na 20 a později na 10.
Ty mu napadli před rokem a půl vlci a už nechová
nic. Takže za prvé globalizace, za druhé vlci a
za třetí nezájem státu o obojí. Nebude-li chránit domácí chovy před globalizací a taky vlky, tak
mohou ty louky spásat ochranáři, ministři a vlci.