Veronika Murzynová: Konec doby fosilní: Pět udržitelných alternativ k vytápění plynem
![Ilustrační snímek. Komín teplárny Veleslavín v Praze 6. Ilustrační snímek. Komín teplárny Veleslavín v Praze 6.](/aaa/img.php?src=/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/img_20211024_132849_1.jpg&w=666)
Jaké tedy máme alternativy? Přinášíme pět příkladů inovativních technologií, do kterých již investují v sousedních zemích, a které by mohly pomoci s udržitelnou a účinnou náhradou fosilních paliv také českému teplárenství.
1. Průmyslová tepelná čerpadla: škálovatelné řešení s obrovským potenciálem
Průmyslová tepelná čerpadla jsou podobná těm, která už celkem běžně vídáme na vesnicích i ve městech, rozdíl je hlavně ve velikosti a výkonu. Domácí tepelná čerpadla mají vyšší účinnost, než kotle na fosilní paliva, což snižuje spotřebu elektřiny a provozní náklady. Jsou navíc velmi univerzální, lze je škálovat na různé velikosti a mohou využívat různé obnovitelné zdroje tepla - například geotermální energii, solární teplo, teplo z okolí, odpadní teplo z průmyslu a přebytečné teplo z měst, které mohou poskytovat například čističky odpadních vod, metro, či datová centra. Tepelná čerpadla jsou také jedinečná v tom, že je lze v kombinaci se zásobníky využít i pro dálkové chlazení. Takto jsou dnes využívána třeba v Paříži [1]. Ačkoli jejich využití není zatím příliš rozšířené, potenciál růstu je značný. To ostatně ukazuje i studie [2], kterou si nechalo vypracovat Teplárenské sdružení České republiky. Do roku 2040 by velká tepelná čerpadla mohla zajistit až 35 % dodávek tepla do českých domácností.
Velké tepelné čerpadlo je k vidění například u našich jižních sousedů, a to ve vídeňské čtvrti Simmering. Zajišťuje teplo pro 56 000 domácností a provozuje jej veřejná společnost WienEnergie, která do první fáze projektu investovala 70 milionů eur. Do roku 2027 by se tepelný výkon čerpadla měl zdvojnásobit až na 110 MW. Stane se tak největším systémem tepelných čerpadel na světě. Systém využívá odpadní vodu z nedaleké čistírny odpadních vod Ebswien. Tepelné čerpadlo je schopno vyrobit vodu o teplotě přibližně 90°C a navíc snižuje teplotu vody, kterou čistička vypouští do Dunaje, čímž zmírňuje její dopad na řeku.
V Česku máme zatím jediné velké tepelné čerpadlo, a to v Děčíně. Spuštěno bylo v roce 2002 a jako zdroj využívá obrovské podzemní jezero, z něhož vytéká na povrch voda o teplotě 30°C přirozeným přetlakem. Tato voda je po ochlazení na 10°C a další jednoduché úpravě dodávána do vodovodního řádu. Děčínské tepelné čerpadlo je bohužel stále poháněno elektřinou z plynového zdroje, který slouží také pro výrobu tepla v případě, kdy čerpadlo samo není schopno pokrýt celou spotřebu.
2. Geotermální energie: využití přirozeného zemského tepla k vytápění
Existují dvě obvyklé formy geotermální energie - hlubinná a mělká. Hlubinnou geotermální energií se zpravidla rozumí to, když je vrt v hloubce větší než 2 km pod zemí.Mělká geotermální energie využívá vrtů o hloubce 1,5 až 100 m. K vytápění a chlazení objektů se v těchto případech používá tepelné čerpadlo typu země-voda. Její výhodou jsou nižší počáteční náklady, protože průzkumné práce nejsou tak rozsáhlé.Využití v rámci systémů centrálního zásobování teplem je nicméně omezené.
Hlubinná geotermie je sice technologicky náročnější, ale přináší významné výhody. Nevyžaduje například použití dalšího tepelného čerpadla. Nemrznoucí směs vody se ohřívá při průchodu uzavřeným systémem potrubí v hlubinném vrtu a následně může být přímo využita pro výrobu tepla a elektřiny.
Vysokoteplotní systémy centrálního zásobování teplem, které jsou v současné době připojeny na zdroj spalující fosilní paliva, mohou za dostatečně vysoké teploty přímo přejít na zdroj hlubokých geotermálních vod, bez nutnosti provádět rozsáhlé rekonstrukce.
Průzkum geotermálních zdrojů však může být velmi nákladný a časově náročný proces s nejistým výsledkem. Navíc se při něm může v závislosti na konkrétních geologických podmínkách uvolňovat metan a jiné plyny. Při rozvoji geotermální energie bychom tak měli myslet také na vývoj vhodných technologií k zachytávání těchto plynů.
Jeden z největších geotermálních systémů dálkového vytápění v Evropě se nachází Mnichově. Mnichovské veřejné služby Stadtwerke München, které dodávají elektřinu více než 95% mnichovských domácností, mají šest geotermálních vrtů po celém městě a sedmý má být uveden do provozu ještě letos. Hloubka vrtů se pohybuje od 2 000 do 3 000 metrů a poskytuje teplotu až 120°C. Mnichov plánuje do roku 2040 pokrýt celou základní zátěž dálkového vytápění obnovitelnými zdroji. Jeden z geotermálních vrtů se dokonce nachází v místě konání slavného Oktoberfestu, z čehož je zřejmá další výhoda hlubinné geotermální energie - požadavky na infrastrukturu na povrchu jsou minimální.
3. Solární energie: teplo ze Slunce můžeme snadno skladovat
Solární termální systémy jsou podobné těm fotovoltaickým, které dobře známe z českých střech i polí. Místo elektřiny ale vyrábí teplo. Obvykle se skládají ze solárního pole a zásobníku tepla, který může mít podobu nadzemní nebo podzemní nádrže s vodou. Teplo je ale možné ukládat i do jiných materiálů, například do roztavených solí nebo horniny. Teplo, které je takto uchováno v zásobníku, pak může být využito v systémech dálkového vytápění pro výrobu tepla a teplé vody i v době, kdy slunce nesvítí. Výroba solární tepelné energie je navíc obvykle účinnější než fotovoltaika, protože teplo se ukládá snáze než elektřina.Groningen je v Nizozemsku na špičce v oblasti solární tepelné energie a staví se zde čtvrtý největší solární tepelný park na světě. Jeho cílem je zásobovat teplem 25 % města, tedy přibližně 10 000 připojených domácností, a bude celoročně vyrábět teplo o teplotě 69 až 93°C. Očekává se, že kombinací kolektorového pole a akumulační nádrže bude vyrobeno 25 GWh. Jedná se o 48 000 m2 solárních termických desek na ploše 12 hektarů a akumulační nádrž je pod zemí sahající až do hloubky 175 metrů.
4. Odpadní teplo: využívejme zbytečně ztracenou energii
Další možností k zajištění tepla pro systémy dálkového vytápění je využití přebytečného odpadního tepla z průmyslových procesů, komerčních budov a dalších zdrojů. Zpětné získávání tohoto jinak ztraceného tepla je velmi efektivním řešením. Mezi možné zdroje přebytečného tepla patří datová centra, čistírny odpadních vod, zpracování čistírenských kalů, systémy metra a výroba chladu v obchodech s potravinami, nemocnicích nebo hotelech. Zda se jedná o efektivní řešení výroby tepla a teplé vody určuje především vzdálenost těchto zdrojů od již existující infrastruktury pro dálkové vytápění, jako je například různé potrubní vedení či výměníky.Ve švédském Stockholmu je 20 městských datových center napojeno na systém dálkového vytápění a přebytečné teplo dodávají do sítě, čímž ročně získají 100 GWh. Tím se vyrobí dostatek tepla pro vytápění přibližně 30 000 domácností. Cílem města je využít přebytečné teplo z datových center k vytápění 10 % města, s čímž by mohl pomoci také jejich další růst. Datová centra dostávají za dodávku tepla do systému zaplaceno a využívají nižší daň z elektřiny od švédského státu, což obojí představuje silnou motivaci pro budoucí zařízení tohoto typu. Jedná se o jeden z největších a nejambicióznějších projektů na využití tepla z datových center na světě.
5. Skladování tepla: jak si schovat teplo na zimu
Velmi důležitou součástí mnoha řešení dálkového vytápění z obnovitelných zdrojů je skladování, neboli akumulace tepla. Akumulace pomáhá ukládat teplo v době přebytku výroby, aby mohlo být využito později, když je poptávka vyšší než výroba. To velmi dobře doplňuje technologie jako je solární termální energie, nebo případy, kdy vzniká přebytek elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů, který lze přeměnit na teplo. Díky tomu také skladování tepla velmi pružně reaguje na proměnlivost výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů, což zlepšuje jeho finanční životaschopnost. Skladování tepla je specifické pro danou lokalitu, takže jedno řešení nebude fungovat pro všechny scénáře. Nejběžnějšími formami skladování jsou podzemní vodní nádrže, kryté šachtové tepelné systémy, podzemní vrty nebo podzemní akumulace ve vodonosných vrstvách.
Nedaleko od nás, v Berlíně, mají zásobárnu tepla v 45 metrů vysoké ocelové nádrži, která je největší svého druhu v Evropě. Hovorově se jí říká “berlínský kotel”, má kapacitu 200 MW a pojme 56 milionů litrů vody o teplotě 98 stupňů Celsia.
To znamená, že v létě dokáže pokrýt většinu potřeby teplé vody ve městě. Teplo se vyrábí z přebytků větrné energie s možností integrace tepla z dalších zdrojů odpadního tepla, jako je například místní čistírna odpadních vod. Zařízení stálo 50 milionů EUR.
Závěrem
Transformace teplárenství na obnovitelné zdroje musí jít ruku v ruce také s dalšími opatřeními. Snižování tepelných ztrát na straně výroby a distribuce tepla (tedy například lepší izolace potrubního vedení) a zároveň snižování energetické náročnosti budov (zateplování, výměna oken atd.) jsou dva základní předpoklady pro to, aby bylo možné v soustavách nahradit parovody hopspodárnějšími horkovody nebo teplovody.Výše uvedené příklady moderních teplárenských technologií je samozřejmě možné a nanejvýš žádoucí také různě kombinovat. Inspirací nám může být slovenské město Partizánske, které se nachází v regionu pod Spravedlivou transformací. Díky aktivitě nevládní organizace Pratelia Zeme - CEPA a osvícenému vedení obce zase již od roku 2022 pečlivě plánují komplexní transformaci sítě dálkového vytápění. V Partizánskem se nyní prověřuje možnost využití geotermálních vrtů, které mají doplnit tepelná čerpadla a kotle na biomasu.
V České republice se bohužel zatím cestou inovativních technologií příliš nevydáváme - evropské finance využívají z velké části projekty zaměřené na přechod z uhlí na plyn, případně na energetické využití odpadu či výjimečně využití biomasy, které je však rovněž problematické z hlediska udržitelnosti a dopadů na životní prostředí. Pozitivní zprávou je v tomto ohledu přepracovaný dotační program HEAT, v němž je aktuálně z Modernizačního fondu vyhlášena výzva ve výši 20 miliard korun na ekologizaci teplárenských provozů, a který zvýhodňuje inovativní projekty s využitím tepelných čerpadel nebo geotermální energie.
Přečtěte si také |
![](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/dlouhe_strane_horni_nadrz_424.jpg)
Konec využívání uhlí pro výrobu tepla je jedinečnou příležitostí investovat do systémových změn a inovativních technologií, které mohou přinést šetrnější a také levnější vytápění s využitím zdrojů, které již nyní máme k dispozici. K tomu je ale potřeba opustit zastaralé lpění na plynu jako zdánlivě jednoduché, ale dlouhodobě neudržitelné náhradě za uhlí, inspirovat se fungujícími příklady a odvážně se vydat vstříc vytápění odpovídajícímu výzvám našeho století.
Zdroje
1 Energy Learning Journal. Energy Storage: The Parisian District Cooling System. 2024. https://www.renewableinstitute.org/energy-storage-the-parisian-district-cooling-system/
2 Teplárenské sdružení ČR. Až třetinu dálkového vytápění by mohla v budoucnu dodávat velká tepelná čerpadla. 16. 5. 2024. https://tscr.cz/az-tretinu-dalkoveho-tepla-by-mohla-v-budoucnu-dodavat-velka-tepelna-cerpadla/
reklama
![Murzynová Veronika foto - Murzynová Veronika](https://aa.ecn.cz/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/1628002700940.jpg)
Dále čtěte |
![Foto: Rob_Wood Flickr Foto: Rob_Wood Flickr](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/vanuatu_1.jpg)
![OZE a jaderná elektrárna Foto: Depositphotos OZE a jaderná elektrárna Foto: Depositphotos](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/depositphotos_28935917_s_1.jpg)
![Teploměr v krajině Foto: Depositphotos Teploměr v krajině Foto: Depositphotos](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/depositphotos_42438429_s_1.jpg)
Další články autora |
Online diskuse
Všechny komentáře (50)
Slavomil Vinkler
23.7.2024 08:21Jiří Svoboda
23.7.2024 09:40 Reaguje na Slavomil VinklerKaždopádně mi tu chybí ta základní principiální myšlenka, jak by šlo teplárenství rozumně řešit. Předně by se měly domy zaizolovat na pasivní standard, což u paneláků není vůbec problém. Tak bude možné snížit ve stávajícím topném systému teplotu až ke 40 °C a výrazně zvýšit topný faktor tepelných čerpadel. Ta by neměla být centrální nýbrž v každém domě. Dálkové rozvody by se zrušily nebo využily k přívodu nízkopotenciálního tepla pro napájení lokálních tepelných čerpadel, pokud je takový zdroj k dispozici (takový rozvod by byl v podstatě bezeztrátový - fungoval by na nízké teplotě).
Mám obavu, že se na prs transformace teplárenství přisaje obrovské množství vlivných zájmových skupin, takže se dobré řešení nepodaří prosadit a lidi budou platit a platit a platit...
Lukas B.
24.7.2024 10:22 Reaguje na Jiří Svobodaale když mávneme rukou nad nějakým "pasivním standardem" a paneláky prostě zateplíme, tak tím nezkazíme vůbec nic. ovšem se zateplením musí nastat také přiměřená úprava systému vytápění, polovičaté řešení, tj. zateplit panelák aby se pak musely uškrtit radiátory a obalit polovina stoupaček izolací aby se nepřetápělo je pitomost.
Jiří Svoboda
24.7.2024 12:00 Reaguje na Lukas B.Lukas B.
24.7.2024 12:57 Reaguje na Jiří SvobodaJiří Svoboda
24.7.2024 14:08 Reaguje na Lukas B.Ladislav Pícha
24.7.2024 10:48 Reaguje na Jiří SvobodaAno, uvědomuju si, že se jedná o léto, kdy je (FV) elektřiny spíš přebytek a každá spotřeba se hodí.
Ze třetí strany pohlédnuto - a už to tu bylo zmíněno - znamená to, že je to JEŠTĚ dražší sranda, než se na první pohled zdá.
Jiří Svoboda
24.7.2024 12:04 Reaguje na Ladislav PíchaKoneckonců v létě se na ohřev teplé vody může používat teplo z vody z radiátorů. Ty klidně mohou mít cca 18 °C a mírně klimatizovat.
Lukas B.
24.7.2024 12:55 Reaguje na Jiří SvobodaJiří Svoboda
24.7.2024 14:11 Reaguje na Lukas B.Jaroslav Bobr
25.7.2024 09:56 Reaguje na Ladislav PíchaEmil Novák
23.7.2024 08:47Jaroslav Řezáč
23.7.2024 09:28 Reaguje na Emil NovákTáhnout 30 km potrubí z elektrárny je tak nějak obludné, táhnpout do Prahy, která by uživila svoji vlastní elektrárnu nedává smysl.
Po ČR se příliš mnoho Km táhne potrubí, lan a kabelů. Měli bychom to začít redukovat.
Emil Novák
23.7.2024 09:38 Reaguje na Jaroslav Řezáč2) Do Prahy už potrubí z elektrárny dávno vede, není potřeba nic táhnout.
3) Redukovat minimálně kabely je nereálné, naopak s nárůstem řídkých a občasných zdrojů energie budou nevyhnutelně narůstat.
Jaroslav Řezáč
23.7.2024 12:24 Reaguje na Emil NovákTáhnout potrubí desítky Km je nesmysl. Na rozdíl od spousty jiných by se energetika měla diverzifikovat ve zdrojích tak, aby byla v maximální míře a potřeb co nejblíže spotřebitelům.
Posílat si proud jen nesmyslně zatěžuje přenosovou soustavu, stejně tak i množství dočasných zdrojů OZE, kdy cena takové energie může jít i do záporných cen. Stavět úložiště je jako případ pro psychiatra. To už je lepší nedělat nic.
Emil Novák
23.7.2024 13:35 Reaguje na Jaroslav ŘezáčOd toho tu přenosovou soustavu máme, aby byla zatěžována. Rozhodně by byl větší nesmysl ji rušit a s mnohem většími náklady přecházet na nějaké vzájemně nezávislé ostrovy. To by byl jednoznačně krok zpátky.
Radim Polášek
23.7.2024 14:30 Reaguje na Emil NovákRadek Čuda
23.7.2024 10:06Méně hezké je, že zcela opomíjí finanční stránku věci, tedy jaké by byly náklady na uváděné varianty konverze a jaká by byla výsledná cena tepla.
Plus by nebylo na škodu do těch úvah aspoň trošku promítnout, že příjmy domácnosti v Říši nebo Nizozemsku jsou poněkud jiné, než v naší kotlince, zatímco ceny energií jsou velmi podobné.
Viktor Šedivý
23.7.2024 10:19Lukas B.
23.7.2024 10:27Břetislav Machaček
23.7.2024 10:38Aha už vím! Ožebračit současné spotřebitele a NĚKTERÝM dotovat ty úsporné
nápady. Ano NĚKTERÝM, protože jak realizovat podzemní zásobník tepla u
domu s pár metry okolní plochy a nebo v husté městské zástavbě? Jak ho
vyrubat levně do skalního podloží a nebo levně vybetonovat jeho obal v
půdě nesoudržné tak, aby to vydržel? Tyhle teoretické nápady realizované
místy jako pokusné nevyřeší současný překotný odchod od fosilních paliv
ani náhodou. To je běh na ne desetiletí, ale obávám se na staletí. No
zateplit všechny stávající budovy na pasivní standard? Tak to je utopie
a nikoliv cesta. Prostě nejreálnější je cesta jádra a jeho odpadního
tepla a v noci průmyslem nevyužitého výkonu. Nevyužitý výkon krátkodobě
akumulovat v akumulačních kamnech a nádržích a nesnít o akumulaci na
týdny a měsíce ze slunce a větru. Pamatujete na akumulační kamna na
kdysi levný "noční proud", kde se nahřály magnezitové cihly a z nich
hnal teplo malý ventilátor? Byly vybaveny obyčejným REGEM bez složité
regulace a bez poruch. Jediná nevýhoda byla jejich hmotnost a hlučný
chod ventilátoru, ale ty jsou dnes mnohem tišší. Jak jednoduché by
bylo proud z JE využít ve dne v průmyslu a v noci na vytápění budov.
Bez jiných akumulací, záloh a dalších komplikací, které přinášejí OZE.
Domácí akumulace je logicky méně ztrátová, než akumulace centrální
se ztrátou při dopravě tepla k zákazníkovi, neboť i ta ztráta slouží
k ohřevu obydlí a nikoliv okolí potrubí. Minulí plánovači energetiky
byli daleko moudřejší, než ti současní, ale ti se pohybují mezi
politickými zelenými mantinely ze kterých nelze odbočit jinam. OZE
prostě bude i kdyby na tom měla EU zkrachovat a pak si teprve lze
stěžovat na "lampárně", že to byla slepá ne ulička, ale dálnice!
Lukas B.
23.7.2024 11:05 Reaguje na Břetislav Machačekvýplody "jasánků" grýndýlu svědčí o jediném - chyběli na fyziku a z matiky si neodnesli ani trojčlenku.
autorka nechť si spočítá (pokud je toho mocna), kolik kubíků vody musí ohřát na zimu na uchování 50 GJ tepla (což je plusmínus průměrná roční spotřeba tepla průměrného rodinného domu). ok, dobrá, v zimě občas foukne, a tak nechť počítá třeba pětinu.
Lukas B.
23.7.2024 11:09 Reaguje na Lukas B.Viktor Šedivý
24.7.2024 09:19 Reaguje na Lukas B.Břetislav Machaček
24.7.2024 19:48 Reaguje na Viktor Šedivýles nic moc. Je ale rozdíl, jestli prší jen deset minut, hodinu a nebo celý den. Za těch deset minut to může být docela problém, ale za celý den se tomu říká "zahradnický" deštíček. Mimochodem u nás dnes
tolik napršelo od 3 ráno do 5 odpoledne a žádná
katastrofa se nekonala. A přepočet na kilometr?
Jó pokud to bude kilometr betonu, tak ta voda
v místě svodu bude problém. Ve městech určitě,
ale v lese nikoliv. Pod hustými smrky je po tom
propršeném dni večer u kmenů suchá hrabanka!
Viktor Šedivý
24.7.2024 21:42 Reaguje na Břetislav Machaček(Zažil jsem člověka, který skutečně ty milimetry násobil ... )
Jaroslav Bobr
25.7.2024 14:07 Reaguje na Břetislav MachačekBřetislav Machaček
25.7.2024 19:02 Reaguje na Jaroslav Bobrpo sobě ani nečtu, co píšu. Přitom jsem
měl v hlavě stále tu jednu velkou konev vody na metr čtvereční, což je za sucha
sakra málo, aby půda vůbec něco pocítila.
Jaroslav Bobr
25.7.2024 10:05 Reaguje na Břetislav MachačekJaroslav Bobr
25.7.2024 10:15 Reaguje na Břetislav MachačekPaní je expertka na vše, včetně kosmické dopravy.Má ráda scifi a na jejím příspěvku je to vidět.Jaké výsledky má za sebou vidět není. Je tragédií koho jsou voliči schopni volit.
Břetislav Machaček
25.7.2024 19:24 Reaguje na Jaroslav Bobrna kandidátce více, tak ho voliči považují za moudřejšího
a totéž platí u výběrových řízení tam, kde je vybírají
podobní vzdělanci. Vrána k vráně sedá a skutečný odborník
je riziko, že zjistí, že ti ostatní nic neumí. Tak se
tam sejde parta vzdělaných neumětelů a dopadne to, jak
dopadne. Příkladem je vedení EU a parlament EU, který
je schopen odhlasovat vyloženě utopické nesmysly, ale
DEMOKRATICKY a nezbývá, než se jimi řídit i kdyby to
mělo skončit tragicky. Považuji za chybu, že volby nejsou
povinné, protože i vynucený hlas je názorem zhnuseného
voliče, který neúčastí dává příležitost zvítězit těm,
co by při povinné volbě nevyhráli. Nevolit totiž lidé
považují jako protest proti stávající politice a taky
je od voleb odrazují sdělovací prostředky vykreslující
politiku jako něco, co volič stejně neovlivní. K tomu
přispívají i politici měnící názory po volbách podle
možnosti získat potřebné křeslo a podvedený volič už
příště volit ani nejde. To vyhovuje stranám s voliči
ukázněnými a zainteresovanými na politice těch stran.
Pak ani nevadí, že senátora volí pouze 12% oprávněných voličů, protože na výběr měli voliči pouze samé lumpy.
Znám jednoho bývalého poslance a ten o dění ve sněmovně
tvrdí, že kdo chce mezi vlky žít, tak s nimi musí taky
výt a kdo na to nemá žaludek, tak ať nejde do politiky!
Robert Axamit
23.7.2024 11:19Takovýmto tabulkám se zelení nadšenci vyhýbají jak čert kříži. Špatnou ekonomiku řeší dotacemi a co se jim nelíbí na to uvrhnou obludné daně (emisní povolenky a spol.) Přitom dříve platilo při posuzování alternativ u investic právě takové (a složitější) tabulky a na jejich základech se rozhodovalo. Aby tomu nebylo dost, nyní se do investičního rozhodování ještě plete naprosto nesmyslné ESG.
Viktor Šedivý
23.7.2024 12:13Bez započítávání dotací a podobných zvrhlostí.
Radim Polášek
23.7.2024 13:59Já si snad na takové věty udělám šablonu a pak do diskuze udělám jen CTRL+C a CTRL+V. Jak se takovéhle nesmyslné články takzvaných "zelených expertů" na různých webech stále množí a množí.
Asi je to výsledek toho, jak se zelená ideologie nalévá všelijakými zelenými aktivisty a neziskovkami už do dětí v prvních ročnících základních škol a jak se to potom neustále každý rok opakuje, jak ten žák postupuje do vyšších tříd. Až nakonec z naší vzdělávací soustavy vyjdou zelení absolventi, kteří si pletou znalosti a názory a ideologické zelené poučky s přírodními zákony a ekonomickými souvislostmi. A mají pocit či dokonce jistotu, že memorováním a papouškováním těch ideologických zelených pouček a zelených neználkovských názorů získají platformu pro prosazování reálných technických a ekonomických změn ve společnosti údajně bránících oteplování kvůli nadměrným emisím toho ošklivého nebezpečného sodovkáče.
A strašně se diví, že se potom tomu soudní lidi brání, protože vidí, že to je nesmysl, který je pouze ožebračí a okrade a jinak nepřinese vůbec nic.
Petr
23.7.2024 16:16Slavomil Vinkler
23.7.2024 19:00 Reaguje na PetrJiří Svoboda
24.7.2024 09:20 Reaguje na Slavomil VinklerZákladní zhůvěřilost je vyrábět teplo průmyslovými tepelnými čerpadly a to pouštět do zemních rozvodů, kde do spoustu uteče.
Lukas B.
24.7.2024 09:23 Reaguje na Jiří SvobodaJiří Svoboda
24.7.2024 12:57 Reaguje na Lukas B.Slavomil Vinkler
25.7.2024 11:11 Reaguje na Lukas B.Slavomil Vinkler
25.7.2024 11:12 Reaguje na Jiří SvobodaJiří Svoboda
25.7.2024 13:25 Reaguje na Slavomil VinklerPrávě že nejsem projektant vytápění, což mi umožňuje i přemýšlet.
Slavomil Vinkler
24.7.2024 08:48 Reaguje naViktor Šedivý
24.7.2024 09:21 Reaguje na Slavomil VinklerPavel Čoupek
24.7.2024 13:54Břetislav Machaček
26.7.2024 07:56 Reaguje na Pavel Čoupekpro stavební řízení je zářným příkladem nevyzrálosti nadšenců pro
digitalizaci, kteří program uvedli do praxe bez řádného odzkoušení.
Připomíná mi to i akce ochranářů, kteří taky zkoušejí, co vše je
schopna příroda vydržet rovnou ve velkém, bez vyzkoušení v malém.
Kdysi jsem tu dával návrh ohledně regulace predátorů, kde bych na
pět let vrátil v jednom z krajů pravidla jejich regulace do doby
před jejich nesmyslným hájením a po těch pěti letech ten kraj
porovnal s ostatními kraji co do stavu drobné zvěře a jiných tvorů.
A to prosím bez regulace zemědělství, dopravy atd. na které se
pokles stavu drobné a jiné kořisti predátorů svaluje. Myslím si,
že redukce predátorů v jednom z krajů neohrozí jejich celkovou
populaci, ale ukáže, jaké dopady má predace na stavy jejich
kořisti. Vím, že to to neprojde, aby se náhodou neprokázala přímá
úměra mezi stavy predátorů a poklesem stavu jejich kořisti, neboť
by padla mantra samoregulace a obviňování zemědělců, rybářů a taky
myslivců, že si střelí na poslední leč dva zajíce do tomboly a
nebo rybáře, že si přivlastní jednoho pstruha ze sta, kterými
nakrmili vydry.