Z vyhozeného textilu se znovu použije nebo zrecykluje asi 15 procent
![](/aaa/img.php?src=/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/depositphotos_36854929_s.jpg&w=666)
Lenka Harcubová z pražské firmy Potex zmínila, že pro třídění textilního odpadu je nejlepší, když lidé vhazují oblečení do kontejnerů na textil v igelitových pytlích. "Bohužel velká část lidí vysype volně oblečení, což chápeme. Nicméně nám to další nakládání a třídění textilu komplikuje," řekla.
V kontejnerech na textilní odpad se objevují i jiné věci než oblečení, uvedla Andrea Strnadová ze společnosti Dimatex, která sídlí ve Stráži nad Nisou na Liberecku. Malá část z oblečení se skutečně vytřídí k dalšímu nošení, řekla. Podle Strnadové je stále takzvaně módní přibližně pět až 20 procent vytříděného oblečení - a dá se prodat k původnímu účelu.
Povinnost třídit textilní odpad v obcích bude platit od roku 2025 a bude na obecní náklady. Tato povinnost se zavede ve všech členských státech EU. Ministerstvo životního prostředí plánuje v následujících letech zavést drobný poplatek při nákupu oblečení, který náklady s tím spojené zaplatí.
Nicméně například podle Dimatexu ale kvůli tomu bude na trhu obrovské množství textilu velmi nízké kvality, pro které nebude uplatnění. Harcubová míní, že nová legislativa bude mít obrovský vliv, ale její dopady ještě není možné s jistotou říct. Zastává názor, že sesbírané množství odpadu se zvýší.
Veselá vnímá povinný sběr jako krok správným směrem. "Bude to například více motivovat spotřebitele vyhodit textil do kontejneru, který tam přímo na něj je, než do komunálního odpadu," řekla analytička.
Přečtěte si také |
![Žena drží hromadu vyřazeného oblečení Foto: Depositphotos Žena drží hromadu vyřazeného oblečení Foto: Depositphotos](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/depositphotos_36854929_s_1.jpg)
Ročně se podle dat v EU vyprodukuje 12,6 milionu tun textilního odpadu, z toho je pět milionů tun oděvní textil. To je v průměru 12 kilogramů oblečení na osobu ročně, které končí v textilních nebo komunálních kontejnerech. Podle Veselé průměrný občan EU si koupí téměř 26 kilogramů textilu ročně, drtivou většinu těchto nákupů tvoří nové oblečení.
reklama
Dále čtěte |
Online diskuse
Všechny komentáře (14)
Jiří Kvítek
29.7.2024 08:44 Reaguje na Emil Bernardy:-(
Jiří Kvítek
29.7.2024 08:19Podle základních pojmů nového zákona o odpadech (541/2020 Sb.) se u sběru použitého textilu zpravidla uplatňuje:
1) opětovné použití (max. do 15% hmotnostních)
postupy, kterými jsou výrobky nebo jejich části, které NEJSOU odpadem, znovu použity ke stejnému účelu, ke kterému byly původně určeny
2) recyklace (75 až 80% hmotnostních)
způsob využití ODPADU, kde je ODPAD znovu zpracován na výrobky, materiály nebo látky, ať pro původní nebo pro jiné účely (nejčastěji se textil přepracuje na nové vlákno a utkají se z něho průmyslové utěrky)
3) odstranění odpadu - nezpracovatelných součástí (5 až 10% hmotnostních)
jedná se o odstranění nejrůznějších doplňků, zipů, knoflíků, ozdob všeho druhu, které nejsou dále reálně zpracovatelné
To se samozřejmě týká textilu, který není ničím kontaminován (t.j. nikdo ho nepoužije jako "pucvol").
Podtrženo sečteno:
Textilní provozy u nás umí zajistit recyklaci 85 až 90% hmotnostních ze vstupní předtříděné frakce, kde již nefiguruje opětovně použitelný textil.
Dokáží textil zpracovat na nové vlákno a z něho utkají nové materiály, které jsou testovány zátěžovými testy, aby měly předepsanou odolnost.
Jediným odpadem jsou právě ony zipy, knoflíky a ozdobné doplňky, které se fakt zpracovat nedají.
Michal Uhrovič
29.7.2024 08:30 Reaguje na Jiří Kvítek"Textilní provozy u nás umí zajistit recyklaci 85 až 90% hmotnostních ze vstupní předtříděné frakce, kde již nefiguruje opětovně použitelný textil.
Dokáží textil zpracovat na nové vlákno a z něho utkají nové materiály, které jsou testovány zátěžovými testy, aby měly předepsanou odolnost."
Ale je to moc drahé, tak se to raději vyveze na nějakou velkou skládku do jižní ameriky nebo afriky.
Michal Uhrovič
29.7.2024 12:27 Reaguje na Jiří KvítekChytrých lidí máme hodně, ale stačí jim, když vyhrajou na "papíře" a jede se dál.
Jiří Kvítek
30.7.2024 08:28 Reaguje na Michal UhrovičChtěl jsem jen ostatním čtenářům Ekolistu pootevřít oči, aby viděli, proč to u nás nemůže fungovat správně.
Institut cirkulární ekonomiky (INCIEN) díky svým osobním vazbám přes bývalé zaměstnance MŽP přímo zasahuje do tvorby "odpadové" legislativy a to i přesto, že nejsou oficiálním připomínkovým místem legislativy.
Odstrašující příklad jsou třeba zálohové systémy na vybrané PET láhve a vybrané plechovky. Nic neřešící projekt, který má pomoci jenom nadnárodním nápojovým obalářům, všichni ostatní na tom budou tratit!
Naši zemi to nikam neposune. Navíc ČR navždy přijde o tyto strategické komodity, které se stanou majetkem nastrčeného operátora autorizované obalové společnosti. No, tunel jako fík! Ale naší zemi se za to všechno dostane té cti, platit náklady a nic za to nedostat...fušeřina, co?
Je třeba lidem ukázat, že subjekty jako jsou INCIEN vycházejí z účelově upravených dat a jejich odborné znalosti provozní praxe jsou na zoufalé úrovni - což jejich analytička přesně ukázala. Přesto mohou vesele škodit dál, za finanční podpory nadnárodních společností, kteří si jejich služby prostě objednaly.
Chcete něco prosadit? Zaplaťte si firmu, která spustí informační kafemlejnek, zajistí podporu těch správných lidí na MŽP a je úplně jedno, co je to za hloupost, prostě to projde.
Jsem letitý vzorkař odpadů a moc dobře chápu, jak a kdy ta data ohýbají. Oni moc dobře ví, že na MŽP teď není nikdo, kdo by byl na takové odborné úrovni, aby na to přišel a omlátil jim to o hlavu. A tak jim vděčně zobou z ruky, protože sami nic kloudného vymyslet neumí.
Já tomu vzdoruji na všech možných úrovních (včetně svých webových stránek, příspěvků všude možně na webu), ale jsem až šokován, jak rychle veřejnost přijímá krásně učesané účelové manipulace, limitně se blížící lži.
P.S.
K těm výše uvedeným výrobkům z odpadů bych jen dodal, že kolikrát by stačilo, kdyby výrobky z odpadů nebyly zatíženy platbou DPH a věci by to pomohlo více než překombinované dotační tituly.
Mějte se hezky.
Jarka O.
30.7.2024 15:30 Reaguje na Jiří KvítekJiří Kvítek
1.8.2024 07:58 Reaguje na Jarka O.Stejně si myslím, že to ministr Hladík prosadí silou, aby dokázal, že tam nesedí zbytečně. On totiž nutně musí ukázat jakékoliv výsledky, protože vlastně nic nedokázal...tedy kromě toho, že si na několika frontách totálně rozhádal starosty!
Slavomil Vinkler
29.7.2024 13:19Břetislav Machaček
30.7.2024 09:12 Reaguje na Slavomil Vinklerod dotovaných firem zabývajících se jakoby recyklací. Ti všichni
by přišli o své kšefty. Začne to likvidací kontejnerů na třídění,
když směs skončí v jednom a jedním autem se zaveze spálit, pak
o kšeft přijde skládkář , který pouze problém s odpady odkládá
na příští generace a o kšeft přijde i ten, kdo se zabývá jakoby
recyklací, která bez dotování vytváří surovinu dražší, než je
ta panenská. Výjimkou jsou samozřejmě léty prověřené recyklace
kovů a před zdražením energii i skla. Zbytek se bez dotací asi
nikdy neobejde a pouze se ty dotace nazvou jinak. Kdysi jsem
se zajímal o zatravňovací dlažbu z plastového recyklátu a byl
jsem v šoku, že z panenského plastu byla o polovinu levnější.
A to byl recyklát všemožně podporován a navíc méně kvalitní.
Nakonec jsem upustil od obojího a vyřešil vše jinak.
Jiří Kvítek
1.8.2024 08:07 Reaguje na Břetislav MachačekJinak k těm cenám: výrobek z odpadu musí být testován na ukazatele, zda neohrozí případného spotřebitele. To čistá surovina nemusí. A tím se to všechno strašně prodraží.
Osobně si myslím, že to není třeba v takovém rozsahu a šlo by to celé zjednodušit.