Karel Zvářal: Líheň obojživelníků v kaluži i průtočné nádrži
Mnohem vhodnější jsou stálé vodní plochy přístupné obojživelníkům, mezi něž patří zejména požární nádrže či koupaliště. Byť to není úplně stojatá voda a přítok vody je shodný s odtokem, pulcům to nijak nevadí a nacházejí zde i dostatek potravy v podobě fytoplanktonu a zooplanktonu.
A je chybou, pokud někde před letní rekreační sezónou nádrž vypustí v čase, kdy vývoj pulců vrcholí. Obava, že nějak negativně ovlivní kvalitu vody, je zcela lichá, naopak, spásáním sotva viditelných řas a komářích larev vodu čistí. Stačí počkat ještě několik dní a malé žabky se rozlezou do okolních lesů.
![Požární nádrže jsou významným ekologickým prvkem, zaslouží si více pozornosti a péče. Požární nádrže jsou významným ekologickým prvkem, zaslouží si více pozornosti a péče.](/aaa/img.php?src=/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/pozarni-nadrz.jpg&w=666)
Je povzbuzující, že v posledních letech obce i různé organizace budují umělé tůně. Na žáby čeká hodně strávníků, jsou tedy důležitou součástí ekosystémů. Přestože se dospělosti dožije sotva desetina procenta pulců, stačí to k tomu, aby vysoce plodní obojživelníci dokázali obnovovat své stavy.
Máte-li tedy i vy chuť pomoci žábám, čolkům či mlokům, vytvářejte tůně dále od zástavby a zejména frekventovaných komunikací, které se v čase jarního tahu stávají smrtící pastí pro v noci aktivující tvory. Nejvhodnější jsou tůně na osluněných místech v lesích v sousedství potoků, a to proto, aby vajíčka ani pulce nevysušilo slunce, což se často stává v přirozených kalužích či nevhodně vyhloubených mělkých tůních.
A není od věci tůň překrýt větvemi, aby tam hojné volavky nechodily jako do krmítka. Přirozené tůně bývají zarostlé vegetací či s popadanými větvemi, kde žáby a pulci nacházejí úkryt. Někdy to totiž vypadá tak, že nejedná o pomoc obojživelníkům, ale spíše podporu už tak přemožených predátorů. Jelikož jsou to dnes chráněné ikony, i to je důvod, proč je žab jen zlomeček někdejších stavů.
reklama
Dále čtěte |
![Foto: Festival dobrovolnictví DORT Foto: Festival dobrovolnictví DORT](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/img_9841a.jpg)
![Foto: David Bodeček Foto: David Bodeček](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/457303586_27497824576483531_8476277854295862825_na.jpg)
![Foto: Ondřej Kořínek Foto: Ondřej Kořínek](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/v-mokradech-probiha-pastvaa.jpg)
Další články autora |
Online diskuse
Všechny komentáře (18)
Slavomil Vinkler
25.9.2023 08:02![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
26.9.2023 16:33 Reaguje na Slavomil VinklerSlovan
25.9.2023 08:35![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
25.9.2023 08:50 Reaguje na SlovanSlavomil Vinkler
25.9.2023 08:59 Reaguje na SlovanSlavomil Vinkler
25.9.2023 09:00 Reaguje na Slavomil VinklerRadim Polášek
25.9.2023 13:42Vidím to u nás, kde na vzdálenosti od 100 po 500 metrů na každou světovou stranu od baráku byl dříve jeden až několik takových krajinných prvků. Dneska tady není nic, bažiny byly zasypány nebo odvodněny, potoky zatrubněny. A po 2 - 3 dnech bez deště v létě je tady sucho a prach v ovzduší.
Dříve v létě bylo v podvečer všude kole slyšet skřehotání žab, dneska je ticho. v dubnu nebyl problém najít vodu, kde byla kila žabích vajíček nebo pářicí se žáby, potom ve vodě plno pulců a na začátku června všude v krajině, na poli i v lese plno drobných dvoucentimetrových žabek. Dneska nic.
Jedinou určitou souvislost rozmnožování se suchem v krajině vykazují kuňky, ohnivá či žlutobřichá protože ty se rozmnožovaly prakticky výhradně v hlubších kalužích vyježděných zemědělskou technikou na polních cestách, otevřených slunečnímu záření. Když bylo sucho a kaluže vzniklé na konci zimy a napájení jarními dešti vyschly příliš brzo nebo se nevytvořily, nové kuňky nebyly. Na druhé straně pokud kuňk v krajině jsou, umí se rozmnožit i v malé tůňce na zahradě, pokud ta tůňka je na slunci a nejsou ta chemicky likvidovány řasy nebo jinak tam voda není chemicky stabilizována.
Břetislav Machaček
25.9.2023 17:58dokončit svůj vývoj. Plytké tůně a kaluže bez krytu větví jsou krmelcem
pro predátory, jak správně píše pan Zvářal a AOPK mi bylo na můj návrh
tam naházet větve odpovězeno, že budou vědět, kdo to udělal, když tam
ty větve budou a že oni je tam nechtějí. Takže krmelec pro predátory a
nikoliv bezpečné místo k rozmnožování obojživelníků. Nakonec ale tůně
pokryl komplet okřehek a volavky mají lov o mnoho složitější. Jinak
v požární nádrži lokomotiv. depa je přímo v centru Bohumína ráj pro
rozmnožování obojživelníků a pozvolné betonové břehy jim umožňují nádrž
opustit. Bohužel okolí nádrže už tak přívětivé pro ně není a nejlépe
je na tom pro ně kolejiště depa a nádraží, ale druhá strana s cestami
a zástavbou je zkázou. V rozkvetlém kolejišti bývá více hmyzu, než
leckde na loukách a zajíců je tam víc, než na polích a v lesích v okolí.
Povím vám velké tajemství! Víte proč? Scházejí tam predátoři mimo kun,
které se živí mrtvolkami ptáků a zvířat, které přivezou na smetnících
lokomotivy a pantografické soupravy. Není to divné, že bez predátorů
je to ráj pro vymírající zajíce a žáby? Totéž je v areálu JE Dukovany,
kde se zajíci bez predátorů množí tak, jako když jich tu bývalo milion?
![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
25.9.2023 18:30 Reaguje na Břetislav MachačekMichal Krátký
25.9.2023 21:20 Reaguje na Karel Zvářal![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
26.9.2023 07:55 Reaguje na Michal KrátkýJinak na téma predace tu byla spousta článků a diskusí, ale asi jste novej, takže pohledejte...
Slavomil Vinkler
26.9.2023 08:58 Reaguje na Michal KrátkýSlavomil Vinkler
26.9.2023 08:56 Reaguje na Karel ZvářalMichal Krátký
25.9.2023 21:23 Reaguje na Břetislav MachačekBřetislav Machaček
26.9.2023 10:08 Reaguje na Michal Krátkývadí zadrátování a všem predátorům daleko větší pohyb osob
než v přírodě. Prostě skutečně divocí predátoři se tam bojí
lovit a ti méně bázliví toho tolik nenapáchají. Ty lasice
a tchoře už pomalu v přírodě nevidíme a pokud je někde
pořádek takový, že tam nemá kuna kde bydlet, tak tam není.
Betonové haly nemají potřebné prostory k obývání a v JE
nejsou žádné skládky nepořádku, kde by mohly přebývat.
Zajícům naopak ten pořádek prospívá, protože mají přehled
o predátorech a zavčas jim uniknou. Nevadí jim ani ty
pravidelně udržované travnaté plochy s omezeným výběrem travin. Důležitá je tak pro ně téměř nulová predace a ta
bývala praxí, když tu bývaly ty miliony drobné zvěře.
Každé myslivecké sdružení mělo svoji bažantnici s lovem
predátorů a ty byly oázou i pro drobné ptactvo, kde v klidu vyhnízdilo bez obav z predace. Pokud by dnes místo chemie
používali v oplocených fotovoltaických elektrárnách ke
spásání zajíce, tak bych snad vzal na milost i fotovoltaiku.
Mohli by je po dohodě s myslivci v zimě přikrmovat a taky
tam mít zásypy pro bažanty, koroptve a ptačí drobotinu.
Ale ono je levnější postříkat trávu chemií a rýžovat
od malospotřebitelů z příspěvku na OZE. Všechny oplocené velké prostory by mohly být genetickým rezervoárem pro okolí. Není to můj výmysl, ale praxe ze všech oplocených
areálů, kde nemají predátoři klid k lovu a ani ubytování.
Mimochodem velkých dravců lovících dospělé zajíce moc není
a pokud eliminuji predátory lovící zajíčata, tak se opět
dočkáme vyšších stavů, než nyní. Problémem jsou nyní
hlavně lišky, jezevci, kuny, krkavcovití, volavky a pak
i ti menší dravci jako káňata a jestřábi. Když k tomu
přidáme černou zvěř, tak je vymalováno. Zkuste někoho z
nich najít v areálu JE, nebo mimo kun v areálech firem a
v kolejištích velkých nádraží a pochopíte jaký má vliv
predace na počet drobné zvěře, byť má omezenou potravní
nabídku kosením a dokonce chemickými postřiky kolejišť!
![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
26.9.2023 15:15 Reaguje na Břetislav MachačekBřetislav Machaček
26.9.2023 20:15 Reaguje na Karel Zvářalvyřadila z provozu administrativní budovu depa, když se pustila do kabeláže v rozvaděči a stálo
ji to život. V historické motorové lokomotivě napáchala jiná tolik škod, že bylo třeba měnit
část kabeláže a uklidit ji od trusu a peří z holubů, které žrala v době, kdy ještě byli
trávení. "Uklidila" i otráveného potkana a taky
to ve zdraví přežila. Po dešti běhala pouze po
kolejnicích, aby si nenamočila v trávě kožich
a čekala u vjezdu na přijíždějící stroje, co
dobrého ji zase vezou. Zásoboval jsem mrtvolkami
ptáků kamaráda ornitologa a byly to i vzácné
druhy, které uvízly v žaluziích a pod sběrači.
Už jsem tu psal, že mi kamarád strojvedoucí
volal, že rychlíkem srazil v kolejišti tři
dravce najednou na mršině zajíce. Byl jsem na
místě do hodiny a už bylo liškami a jezevci
uklizeno. Mají nory v náspech kolem koridorové
tratě a podél ní vyšlapané "lovecké" chodníčky.
Takže bez oplocení se i predátoři přizpůsobí
dopravě a hluku, když se tam cítí bezpečně a
prostřený stůl plný sražených zvířat.