Místo nejchytřejšího tvora vedle člověka má překvapivého uchazeče
Abychom neupadli do přílišného filosofování, pokusíme se výše zmíněnou kontroverzi ukázat na příkladu výzkumu vran a havranů. Vrány jsou již od starodávných dob mytologickým symbolem špatných zpráv či temnoty. Keltská bohyně Morrigha se zjevovala jako vrána a byla nositelem zpráv o smrti v bitvě. Avšak v našem kontextu vrány budou použity jako nositelé světla. Pomocí nejnovějších vědeckých výzkumů vran se pokusíme ukázat, zda člověk je co do svých kognitivních funkcí tak moc odlišný od zbytku živé říše, jak se již tak ze zvyku předpokládá.
![Vrány umí pracovat s jednoduchými nástroji a kombinovat je. Vrány umí pracovat s jednoduchými nástroji a kombinovat je.](/aaa/img.php?src=/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/crow-new-1.jpg&w=666)
Používání nástrojů
Schopnost vytvořit a používat funkční nástroje byla považována za výlučně lidskou. Jedná se o jeden z významných vývojových předělů, na základě kterého byl rozeznán náš předchůdce Homo habilis (ačkoliv oprávněnost této kategorizace je nadále předmětem debat).
Avšak v experimentu z roku 1925 dokázal v zajetí držený šimpanz Sultán sestavit dvě bambusové hůlky a využít je jako funkční nástroj pro přitažení banánu. Toto pozorování bylo několikrát replikováno u dalších primátů držených v zajetí, ale nástroje nikdy nebyly komplexnější než složené ze dvou předmětů.
Nedávný výzkum s kaledonskými vránami však ukázal, že tito ptáci dokážou vytvořit mnohem komplexnější nástroje než šimpanzi v zajetí. Vrána jménem Mango dokázala kombinovat až čtyři předměty pro získání potravy, která byla schovaná v krabici.
![Dostat potravu ven? Bez nástrojů to nepůjde. Dostat potravu ven? Bez nástrojů to nepůjde.](/aaa/img.php?src=/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/unnamed.jpg&w=330)
Autoři studie přiznávají, že experiment neodhalil, jaké mentální procesy vedly vrány k vytvoření nástroje. Zda se jednalo o kreativní mentální proces zaměřený na řešení problému, nebo zda vrány objevily řešení náhodou a pak opětovaným učením proces zopakovaly. Tyto hypotézy zůstávají předmětem dalších studií. Nicméně je jisté, že funkční využívání nástrojů není něčím, co by nás zas tak moc odlišovalo od zbytku fauny.
Teorie mysli
Havrani jsou jedním z druhů, kteří kradou potravu ostatním. V jednom experimentu havrani dostali jídlo, které za přítomnosti dalších členů druhu schovali. Později, když nebyli pozorováni, jídlo ale znovu vyhrabali a schovali na jiném místě, aby nebylo případně ukradeno pozorujícími jedinci. Autoři této studie ¨pracují s hypotézou, že vrány mohou mít určitou teorii mysli mentálních stavů druhého a podle toho upravovat své chování. Pokud vrány jsou schopny předpokládat určité přesvědčení o světě u dalších jedinců, pak jde o celkem pokročilé mentální funkce, neboť lidské děti tuto schopnost rozvíjejí teprve mezi 4. a 5. rokem. Nabízejí se nicméně i alternativní vysvětlení experimentu, které by v budoucnu měla být testována nejen co do úspěchů, ale i chyb, kterých se vrány ve svém chování dopouštějí.Paměť a rozeznávání obličeje
Pozorování obličeje a zejména očí hraje v lidské psychologii a společenském životě ústřední roli. Nedávná studie s americkými vránami ukázala, že tento inteligentní pták dokáže rozpoznat obličejové rysy specifického člověka. Vrány si pamatovaly nejen individuální rysy jedince, ale i typ zkušenosti v prvním setkání (nebezpečný agresivní jedinec versus neutrální člověk). Výzkum ukázal, že vrány ještě po dvou a půl letech kolektivně napadaly svého agresivního věznitele a vydávaly intenzivní vokální zvuk. Podobně v další studii vědci potvrdili, že havrani si pamatují, jaký mají typ vztahu k ostatním jednotlivcům svého druhu. Havrani dokázali rozeznat, zda zvukový záznam pochází od známé či neznáme vrány, dokonce zda se jedná o člena rodiny nebo někoho mimo příbuzenskou skupinu. Studie mimo jiné ukazuje, že rozeznávání mezi příbuznými a nepříbuznými členy je i pro havrany natolik důležitá, že tuto informaci udrží i po několik let.Společenský život
Výše zmíněné studie nám dávají nahlédnout do bohatého společenského systému vran a havranů. Do dnešního dne studie ukázaly, že vrány realizují komplexní usmiřující chování během/po konfliktu a podporují více jedince, se kterými mají blízké vztahy. Navíc přítomnost blízkého jedince z rodu se ukázala mít podnětnou hodnotu v tom, že vrány jsou více odvážné v prozkoumávání nových objektů a osvojování si nových schopností. Společenský život vran se tak zdá být důležitým faktorem pro učení a rozvoj schopností podobně jako u lidí.![Když jsou vedle blízkého jedince, jsou odvážnější. Podobně jako lidé. Když jsou vedle blízkého jedince, jsou odvážnější. Podobně jako lidé.](/aaa/img.php?src=/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/havrani.jpg&w=666)
Zdroje:
1. Gagliano, M., Vyazovskiy, V., Borbély, A. et al. Learning by Association in Plants. Sci Rep 6, 38427 (2016). https://doi.org/10.1038/srep38427,
2. DOUAUD, P. (1984). A LINGERING CONTROVERSY: THE CASE FOR HOMO HABILIS. Anthropologie (1962-), 22(3), 269-275. Retrieved February 22, 2021, from http://www.jstor.org/stable/26295493,
3. Köhler, W. (1917/1925). The mentality of apes. London: Routledge & Kegan Paul.Google Scholar,
4. Bayern, A.M.P.v., Danel, S., Auersperg, A.M.I. et al. Compound tool construction by New Caledonian crows. Sci Rep 8, 15676 (2018). https://doi.org/10.1038/s41598-018-33458-z,
5. Bugnyar T. Knower–guesser differentiation in ravens: others’ viewpoints matter. Proc R Soc B Biol Sci 2011,278:634–640,
6. https://www.simplypsychology.org/theory-of-mind.html,
7. Taylor, A.H. (2014), Corvid cognition. WIREs Cogn Sci, 5: 361372. https://doi.org/10.1002/wcs.1286,
8. Marzluff, John & Walls, Jeff & Cornell, Heather & Withey, John & Craig, David. (2009). Lasting Recognition of Threatening People by Wild American Crows. Animal Behaviour. 699-707. 10.1016/j.anbehav.2009.12.022,
9. Boeckle, M., & Bugnyar, T. (2012). Long-term memory for affiliates in ravens. Current biology : CB, 22(9), 801–806. https://doi.org/10.1016/j.cub.2012.03.023,
10. Fraser, O.N., and Bugnyar, T. (2010). The quality of social relationshipsin ravens. Anim. Behav. 79, 927–933,
11. Stöwe, M., Bugnyar, T., Loretto, M.-C., Schloegl, C., Range, F., and Kotrschal, K. (2006). Novel object exploration in ravens (Corvus corax): effects of social relationships. Behav. Processes 73, 68–75,
12. Harari, Yuval N. author. Sapiens: a Brief History of Humankind. New York :Harper, 2015.
reklama
![Kučerová Barbora foto - Kučerová Barbora](https://aa.ecn.cz/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/0_1.jpg)
Dále čtěte |
![Termiti Foto: Andreas Kay Flickr Termiti Foto: Andreas Kay Flickr](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/termiti_424.jpg)
![Varan komodský Foto: FurLined Flickr Varan komodský Foto: FurLined Flickr](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/varankomodsky_424.jpg)
![Žluťásek Meoadův Foto: ALAN SCHMIERER Flickr Žluťásek Meoadův Foto: ALAN SCHMIERER Flickr](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/colias-meadii_1.jpg)
Další články autora |
Online diskuse
Všechny komentáře (43)
Lukáš Kašpárek
4.3.2021 06:50A v ČR je to ještě o řád absurdnější než v mnoha jiných zemích, protože tady je to pokrytectví a sebelhaní vyloženě národní sport....
Člověk se o tom může přesvědčit vyloženě na každém kroku.
Pavel Hanzl
5.3.2021 08:34 Reaguje na Lukáš KašpárekZa komára jsme se propadli na pozici někam po 90. místě, ale jak jsme získali po plyšákovi možnost, okamžitě jsme šli zase nahoru, rychlý rozvoj trval až do konce století.
Pak se to zabrzdilo a ze stagnace přecházíme do vyloženého propadu, prakticky ve většině měřitelnách parametrech, koronáč to ještě urychluje.
Jak je to možné? Kde je příčina? Zabývá se tím vůbec někdo?
Lukáš Kašpárek
9.3.2021 09:12 Reaguje na Pavel HanzlJak jinak by to mohlo být, když je to vláda lidí, co se do všeho montují (aby maximálně zneužili svého postavení ve svůj osobní prospěch), ale přitom ničemu nerozumí... a navíc těch co ani neví co je to svědomí.... to je opravdu nebezpečná kombinace....
Věc, která se ČR téměř netýká změnila celou ČR.... to je absurdní co? Prostě jsme země podivných vztahů mezi příčinou a následkem... :)
Pavel Hanzl
9.3.2021 18:10 Reaguje na Lukáš KašpárekHned po plyšákovi se mělo zásadně změnit školství a hlavně se mělo lidem jasně říci, co se stalo. Proč se rozpadl SSSR a celé jeho impérium a jaký to má na nás vliv. Tohle udělat ovšem nikdo neráčil.
Hluboká neznalost vlastních nejnovějších dějin spolu s rozvracečskou politikou komunistů, kteří ovládali velkou část médi, vytvořila podhobí pro prohru v hybridní válce.
Třeba v Polsku tam nic takového nenastalo ani omylem.
Klíčový byl radar v Brdech, na něm si soudruti z Kremlu potvrdili, že jsme nejjednodušeji doblbnutelný národ, proto do nás jedou tu hybridní válku an plný kecky. Naprosto tragická squadra ve vedení země je jen logickým důsledkem.
![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
4.3.2021 07:00Jirka Černý
4.3.2021 07:21 Reaguje na Karel Zvářal![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
4.3.2021 07:32 Reaguje na Jirka ČernýJirka Černý
4.3.2021 09:23 Reaguje na Karel Zvářal![Martin Mach Ondřej Martin Mach Ondřej](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/fotommo_1.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Martin Mach Ondřej
4.3.2021 09:30 Reaguje na Karel ZvářalMartin Mach Ondřej / Ekolist.cz
![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
4.3.2021 09:53 Reaguje na Martin Mach OndřejPavel Hanzl
4.3.2021 09:29Otázka, kde má ta inteligence svoji fyzickou podstatu je nezodpovědzená, možná je to jen v komunikaci s ostatními, jako třeba neurony v mozku. čort znajet.
Zbyněk Šeděnka
4.3.2021 09:32Jirka Černý
4.3.2021 09:58 Reaguje na Zbyněk ŠeděnkaZbyněk Šeděnka
4.3.2021 11:21 Reaguje na Jirka ČernýJiří Daneš
5.3.2021 01:17 Reaguje na Zbyněk ŠeděnkaDagmar Krtičková
4.3.2021 13:25Dagmar Krtičková
4.3.2021 14:05karel krasensky
4.3.2021 14:39Kristina Pečlová
4.3.2021 14:56Jirka Černý
4.3.2021 19:03 Reaguje na Kristina PečlováKristina Pečlová
4.3.2021 22:41 Reaguje na Jirka ČernýKarel Tejkal
4.3.2021 23:34 Reaguje na Kristina PečlováJirka Černý
5.3.2021 08:12 Reaguje na Kristina PečlováPavel Hanzl
5.3.2021 08:45 Reaguje na Kristina PečlováKristina Pečlová
5.3.2021 09:37 Reaguje na Pavel HanzlPavel Hanzl
5.3.2021 11:54 Reaguje na Kristina PečlováKristina Pečlová
5.3.2021 16:15 Reaguje na Pavel HanzlLukáš Kašpárek
9.3.2021 09:19 Reaguje naLukáš Kašpárek
9.3.2021 09:20 Reaguje na Lukáš KašpárekBřetislav Machaček
4.3.2021 15:38příčku staví lidi jednotlivé druhy zvířat. Určitě na jinou ty druhy,
která bezmezně chráníme a na jinou ty, které vystavujeme likvidaci
a predaci. Kdybych věřil na reinkarnaci, tak bych si setsakra vybíral
do koho se převtělit, abych tam přežil alespoň týden a nemusel putovat
opět do jiného těla. Krkavcovití využili dokonale své ochrany a taky
svoji přizpůsobivost v soužití s člověkem. Stávají se velmi úspěšným
druhem, který využívá skládky k získání potravy nejen v době nouze,
ale celoročně. Naučili se plenit hnízda pěvců v centrech měst a obcí.
Naopak z volné krajiny, kde jí potravy ubývá se stěhuje k lidem, ale
co bude třeba po likvidaci skládek? Co se asi tak stane s početnými
hejny krkavcovitých a třeba i racků? Má už AOPK a ornitologové plán,
co bude po ukončení skládkování netříděných odpadů? I čápi jsou už
častěji vidět na skládce, než na loukách a polích. Víte co tím chci
říci? To bude takový šok a potravní nouze, že bude muset dojít buď
na přikrmováni a nebo přihlížet jejich drastickému úbytku spojenému
s totální likvidací jejich přirozené potravy. Bude to jako třeba
s volavkami, když zamrzne většina vodních ploch a ony se shromáždí
na tom zbytku a ten totálně vyčistí. Podobně se chovají všichni
predátoři, ale děje se tomu tak zatím pouze v zimě. Toto se stane
ale celoročně a bude to opravdový problém. Pro ten zbytek jejich
přirozené potravy to bude pohroma nedozírných následků a bude asi
už pro mnohé druhy konečnou. Chce se nad tím zamyslet předem a už
to i řešit v závislosti na množství jejich přirozené potravy.
Řešit to až pak, může být už asi pozdě.
Břetislav Machaček
4.3.2021 15:43 Reaguje na Břetislav Machačeki zvětší. Ty početná hejna se dají redukovat pouze lidmi a nebo
smrti vyhladověním po kompletní likvidaci jejich potravy.
Pavel Hanzl
4.3.2021 16:07 Reaguje na Břetislav MachačekBřetislav Machaček
4.3.2021 20:31 Reaguje na Pavel Hanzl2024 posunut pro absenci spaloven a jiných způsobů likvidace
odpadů na rok 2O3O s tím, že se navyšují skládkové poplatky.
Už nyní je tlak na třídění organických zbytků a jejich
využití pro produkci bioplynu. To jsou ty mnou popsané
úbytky potravy získávané některými zvířaty na skládkách.
V okolí skládek mají často loviště i dravci živící se
potkany a jinými hlodavci. Ti všichni přijdou o zdroj
potravy, tu si budou hledat jinde a nebo hladovět.
Devět let není mnoho, někde to bude i dříve, ale nikdo
neřeší, co bude s těmi "sběrači" potravinových odpadů.
Dopad bude hlavně na zbytky přirozené potravy a taky
následně i na ně samotné.
Pavel Hanzl
5.3.2021 08:25 Reaguje na Břetislav MachačekKarel Tejkal
4.3.2021 23:44Kristina Pečlová
5.3.2021 08:34 Reaguje na Karel TejkalPavel Hanzl
5.3.2021 08:42 Reaguje na Kristina PečlováAle fakt. Dával jsem sýkorkám na špagát špek, aby to nesežrali havrani. Jednou jsem sledoval, jak havran sedí na haluzi nad špekem, drží špagátek a posunuje se po haluzi, až mu špek vystoupá nahoru.
Kristina Pečlová
5.3.2021 10:04 Reaguje na Pavel HanzlPavel Hanzl
5.3.2021 10:18 Reaguje na Kristina Pečlová![Jiří Vojíř Jiří Vojíř](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/alf.jpg&w=48&h=48&iar=1)