Výborný: Neexistuje zákon který by myslivce donutil snižovat stavy zvěře
![](/aaa/img.php?src=/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/depositphotos_334254670_l.jpg&w=666)
Věra Adámková, která je členkou sněmovního podvýboru pro myslivost, uvádí, že novela je zpracována proti názoru mnoha tisíců občanů, kteří se o zvěř starají. Navrhované změny jsou podle ní pouze kosmetickou úpravou a proces přípravy novely je podle ní veden netransparentně. "Podejte vysvětlení záměru a jeho dopad na českou přírodu, životní prostředí a dodržování všech zákonných a podzákonných norem," vyzvala ministra.
Ministr Výborný poukázal například na to, že škody způsobené zvěří představují ročně miliardy korun. "Novela se může zdát opravdu zbytečnou i v případě, že vám nevadí neprůkazný systém mysliveckého hospodaření, kdy k plnění plánu lovu stačí obyčejná tužka," podotýká. Uvádí také, že některá práva zúčastněných stran jsou nevymahatelná nebo diskriminačně nastavená.
Poslankyni ve své odpovědi ujišťuje, že novelu mysliveckého zákona připravovalo ministerstvo ve spolupráci s odborníky, lesníky, zemědělci i ochránci přírody a v pracovních skupinách měla své zastoupení i Českomoravská myslivecká jednota. Jednota podle něj řadu návrhů podpořila.
K nově zaváděné povinné minimální výši lovu ministr uvádí, že dosavadní vykazování ulovené zvěře nebylo průkazné. "Zjednodušeně lze říci, že pouhá tužka stačila uživatelům honiteb k tomu, aby stav zvěře udržovali v mezích normovaných stavů," tvrdí. Novela přichází i se vznikem nového informačního systému evidence myslivosti. Fungovat bude v elektronické podobě a podle ministra už nebude nutné vést papírové výkazy.
Systém podle něj také přinese úspory. Na jeho zprovoznění předpokládá náklady 22 milionů korun a přibližně šest milionů korun ročně má stát jeho provoz. Dalších 15 milionů korun ročně jako náklad předpokládá na monitoring škod způsobených zvěří v rámci Národní inventarizace lesů. "Tyto náklady jsou nicméně jen pouhým zlomkem z úspor, které občanům i státu přinese zodpovědné hospodaření se zvěří v naší krajině," dodal ministr Výborný.
Přečtěte si také |
![Bělověžský prales Foto: Depositphotos Bělověžský prales Foto: Depositphotos](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/depositphotos_74026483_s_1.jpg)
Novelu zákona o myslivosti vláda předložila poslancům 13. června. Poslanci se jí před letními prázdninami nestihli zabývat. Řada na její první čtení může přijít na některé z podzimních schůzí. Debata se zřejmě povede i o zákazu norování. Například podle předsedkyně Sněmovny Markéty Pekarové Adamové (TOP 09) při něm trpí nejen lišky, ale mnohdy přicházejí k újmě i psi.
reklama
Dále čtěte |
Online diskuse
Všechny komentáře (44)
![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
29.7.2024 07:29Jindřich Štěpánek
29.7.2024 11:05 Reaguje na Karel ZvářalJarek Schindler
4.8.2024 08:54 Reaguje na Jindřich ŠtěpánekRadek
29.7.2024 07:54Radim Polášek
29.7.2024 08:26 Reaguje na RadekA když už zkrouhnutím dotací velkým a naopak jejich přerozdělení malým, kde dotace fungují jako sociální dávky nezaměstnaným, podporuje ty drobné, tak proč jim nezařídit "full servis", vedle sociálních dávek i možnost pobavit se nějakým střílením srnčího na svých pozemcích. Jiný důvod to zmenšování rozloh honiteb a další úpravy mít nemůže.
Jaroslav Řezáč
29.7.2024 09:10 Reaguje na Radim PolášekOno to je stejné jako v zemědělství, agroholdingy jsou povini svým akcionářům, kteří neví ani kde to pole vlastně mají.
Říká se tomu vztah k půdě.
Aby si vzali monterky a šli zamakat, tak to ne, z košil je nikdo nevyhodí ale pak se ptejne, k čemu je nám takový " akciový" zemědělec?
Slovan
29.7.2024 10:53 Reaguje na Radim PolášekZbyněk Šeděnka
29.7.2024 13:45 Reaguje na SlovanSlovan
29.7.2024 15:13 Reaguje na Zbyněk ŠeděnkaRadek Čuda
30.7.2024 12:14 Reaguje na SlovanProstě míra znárodňování byla v ČSSR opravdu atypická, a to nejenom v zemědělství. Pomiňme Sojuz a srovnejme to se situaci u Poláků, Maďarů i kružítek a je nutno si přiznat, že tohle se prostě nevrátí a tudy cesta až na výjimky u nás nepovede.
Slovan
31.7.2024 10:37 Reaguje na Radek ČudaRadek Čuda
31.7.2024 15:21 Reaguje na SlovanTřeba u nás na chalupě se staví dost a lidí přibývá ... akorát že 90 % "osazenstva" jezdí hákovat všade možně, ale rozhodně se nevydávají na cestu zemědělství, a toho drobného už tuplem ne.
Ten problém je ve většině Evropy, a nejen, a to i tam, kde ta kontinuita přerušena nebyla ... i když tam ty změny probíhají pomaleji.
Radim Polášek
4.8.2024 15:20 Reaguje na Radek ČudaVemte si jakékoliv hlavní plodiny, obilí, kukuřici, řepku, brambory, cukrovku, ale třeba i ovocné sady, chmel a kdovíco.
U všech těchto plodin, kde najdete ekonomicky rozhodující technologii, která určuje ceny té komodity, je to velkovýrobní technologie. Která vyžaduje, aby zemědělský subjekt měl minimálně tu plodinu na stovkách hektarů, neli minimálně na jednotkách tisíců.
Všichni, kdo produkují na menších plochách, obětují část výnosu nebo i celý výnos z té plodiny ztrátám z malého rozsahu. V dobách, kdy zemědělství funguje, to relativně nevadí, jen prostě ti zemědělci mají méně peněz na obnovu a investice a jejich zaměstnanci menší mzdy. Ale v dobách krizí, jako nastává nyní, ti menší buď padnou nebo aby kompenzovali ztráty z malého rozsahu produkce, musí být masívně dotování neboli stávat se těmi "sockami"
A ty velkovýrobní technologie se rozšiřují stále víc a víc, na stále víc a víc plodin se vyvíjejí a aplikují velkovýrobní metody, které produkci zlevňují a které odsuzují drobnější producenty k živoření a ke krachům.
Třeba v USA už dnes masově sklízí zeleninu a třeba jahody roboti. To ale automaticky předpokládá plantáže o rozloze bajočko nad 500 hektarů, na menší rozloze se roboti nevyplatí.
A kolik mají u nás pěstitelé zeleniny nebo jahod plantáží? 50 - 100, možná 150 hektarů. Málokde víc. Až ta robotizace k nám přijde, všichni tito naši producenti buď skončí nebo naopak budou muset kupovat a najímatpůdu, aby měli aspoň těch 500 hektarů nebo ještě víc.
Jarek Schindler
4.8.2024 08:58 Reaguje na SlovanJaroslav Řezáč
29.7.2024 09:06 Reaguje na RadekMachrovat na Sv.Huberta je sice možný ale to nestačí.
Zvláště, když naše skvělá pole dávají divočákům, co potřebují.
Radek
29.7.2024 09:36 Reaguje na Jaroslav ŘezáčMachrování na Sv Huberta tady končí .
Jaroslav Vozáb
29.7.2024 09:47 Reaguje na RadekRadek
29.7.2024 10:06 Reaguje na Jaroslav VozábTo co jste popsal vy se tady probírá pořád dokola a nikdo o tom nepochybuje . Bohužel to neřeší nic se stavem lesa a přírody jako celku , jde pouze o modlení se u Sv Huberta jinými lidmi .
Radim Polášek
4.8.2024 15:30 Reaguje na Jaroslav VozábSpousta na polích pěstovaných pícnin sekaných průběžně od jara do podzimu pro zelenou píci. Travnaté okraje cest a okraje lesů od jara do podzimu vysekávané drobnými chovateli králíků a podobných. V lesích plno ploch se všelijakými neudržovanými divokými nálety a křovím.
Do zimy do mrazu nad -5 st C a sněhové pokrývky trvající déle než takové dva dny měla zvěř z výše uvedených zdrojů krmivo, často to bylo až do ledna. Přes zimu potom ty kře a divoké nálety. A na jaře za dobrého počasí už v březnu první rašící trávu.
Dneska má zvěř leckde jenom ty vysázené sazenice a to i v létě, jak nesekané travnaté porosty zarostou.
Radim Polášek
29.7.2024 08:21Radek
29.7.2024 09:31 Reaguje na Radim PolášekHonební společenstvo stanoví plán lovu , odbor životního prostředí / lesní a vodní hospodářství ho schválí . Jinými slovy , vlastník stanovuje plán lovu !!!!!!!! To že to neví pan ministr je smutné ale bohužel možné .
Jarek Schindler
3.8.2024 09:23 Reaguje na RadekJindřich Štěpánek
29.7.2024 11:02Radek
29.7.2024 11:36 Reaguje na Jindřich ŠtěpánekJindřich Štěpánek
29.7.2024 12:39 Reaguje na RadekRadek
29.7.2024 15:20 Reaguje na Jindřich ŠtěpánekRadim Polášek
4.8.2024 15:37 Reaguje na RadekKdyž ten neprodukční porost nesekáte, je to krmení pro zvěř tak měsíc, měsíc a půl v dubnu. Předtím tam tráva ještě nevyrostla a potom je tráva přezrála a zvěř ji nežere. A to ani nemluvím o tom, že většina těch neprodukčních ploch za roky nesekání zarostla trním a kdovíčím. A vyhovuje to tak maximálně prasatům.
Jaroslav Řezáč
29.7.2024 15:36 Reaguje na Jindřich ŠtěpánekJaroslav Řezáč
29.7.2024 15:43 Reaguje na Jaroslav ŘezáčLuděk Bílý
29.7.2024 14:02skokový nárůst početního stavu zvěře v českých lesích od 50. let minulého století: srnčí dvojnásobně, jelení pětinásobně, mufloní a dančí 24násobně, sika japonský 66násobný nárůst, prase divoké stonásobný nárůst.
škody na lesích 4,8-5,5mld. ročně
ochrana před zvěří 1,6mld.ročně
+ další škody na zemědělských plodinách
Pokud je tohle výsledek plánu odlovu , tak je to blbě.
V první řadě jde hlavně o snížení těchto čísel, myslivecké spolky v dnešní podobě si tu zvěř chovají, aby bylo co střílet i další roky a vůbec je tyto škody nezajímají.
Pokud budou lovit vlastníci tak budou lovit tak aby tyto škody byly minimalizovány.
Radek
29.7.2024 15:02 Reaguje na Luděk BílýTy\ co máte na mysli vy , dělají jenom potíže ……. Za mě konec , ani mě nezajímá odkud jste si vycucal ty čísla , havgh !
Radek Čuda
30.7.2024 12:18 Reaguje na Radek... a nevím, jestli si ČSÚ něco cucá z prstu.
A pokud chcete něco z 1. rep (v předchozím odkazu jsou údaje od 1950), tak třeba tady ... https://www.bejvavalo.cz/clanek/zajimava-i-desiva-cisla-o-poctu-ulovene-zvere-z-doby-prvni-republiky/
Radek
30.7.2024 16:30 Reaguje na Radek ČudaJen bych dodal že v době kdy se lovil zajíc jsem neslyšel takové hořekování nad jeho stavy , jako se děje dnes u spárkaté zvěře . Z PRÁNY asi nežil .
Ať se to někomu líbí nebo ne , změny v zákoně a hospodaření je potřeba v podstatě jen v kontrole plánu lovu a jeho dodržení(aplikace nebo předkládání čelistí ) a narovnání v lovu u zvěře černé a to tak že se musí zase začít lovit selata , nechávat sekáčky tak aby z nich mohli být dospělí kanci a lončačky v bachyně . Aby se srovnalo chrutí tak že bude zase jednou v roce . Rozbití skladby v tlupách u černé zvěře je jeden z faktorů jejich nekontrolovaného množení , samozřejmě výkrmna v podobě energetických plodin , na polích . Celoroční lov u černé zvěře a povolení termovizních zaměřovačů byla velká chyba , která se bude jen těžko napravovat . Klid v honitbě , zavedení lovecké tmy .
Radek Čuda
31.7.2024 15:23 Reaguje na RadekJarek Schindler
3.8.2024 09:35 Reaguje na Radek ČudaJaroslav Vozáb
29.7.2024 15:12 Reaguje na Luděk BílýRadim Polášek
4.8.2024 15:43 Reaguje na Jaroslav VozábA stromky byly třeba srnci taky otloukány, jenže tehdy to byly nejvíc bezcenné divoké nálety, které nijak nevadily.
Jarek Schindler
3.8.2024 09:32 Reaguje na Luděk BílýJste přesvědčen, že vlastníci neloví? Nebo ještě jinak, že nemají v rámci HS možnost ovlivnit to komu bude honitba pronajata? Atd.
Vladimír Nechutný
30.7.2024 14:45Pokud si vezmete počty odlovené býložravé zvěře včetně zajíců v 70. letech a dnes , vynásobíte je průměrnou váhou odloveného kusu tak vám na hektar vyjde přibližně stejné číslo. (produkce zvěřiny z hektaru)Ze vzduchu nic nenaroste.Černá zvěř je samostatná kapitola. Její nárůst je bezpochyby
v korelaci s pěstováním kukuřice a řepky. Lze dohledat na stránkách ČSU.
Vlastník bude vždy zvažovat co je pro něj výhodnější. Najděte si video sika na plzeńsku a popátrejte kdo honitbu vlastní a užívá.
Stanovování plánu lovu UHUlem - jeví se tak že je třeba zajistit práci pro organizaci zřízeno ministerstvem zemědělství když vlastně aktuálně nemají co hospodářsky upravovat. Lesy za jejich přihlížení sežral kůrovec.A může prý za to jen a jen sucho. 66% plochy honiteb tvoří zemědělská vodní a ostaní plocha Jak jsou tímto posíleny práva těchto vlastníků když o výši lovu má rozhodovat,státní úředník?
O kolik se má tedy navýšit odlov , jaký je cílový stav zvěře, za jakou dobu by s ho mnělo dosáhnout. Pokud není vize- plán tak je to nezodpovědné a hazardující.A pokud je tak proč ještě nebyl model představen a jen se hovoří o cílovém stavu poškození lesních porostů do 3%. .Nikoliv o tom jak tohoto cíle dosáhnout. Podivné. Nedůvěryhodné.
Škody na lesních porostech . Jaké jsou vyčíslené škody způsobené emisemi, kůrovcem, mechanizací větrem... . Nejsou protože je nikdo nevyčísluje neeviduje. Další podivnost v tomto světě. Škody zvěří na lesních porostech vyčíslené podle náhradové vyhlášky ministerstva zemědělství nedosahují v ČR výše 60 milionů. Jiné číslo něž citované miliardy. Myslivost není ani lidová , ani hraběcí, ani kapitalistická , podnikatelská.. . Dělá se dobře nebo špatně bez rozdílu kdo ji provozuje. A v každé skupině najdete někoho nebo něco nad čím zůstává rozum stát.
Jarek Schindler
3.8.2024 09:58 Reaguje na Vladimír NechutnýSamozřejmě, těch nesmyslů a nepochopení je spousta. Mluví se o několikanásobném překročení normovaných stavů. Už se ale nemluví o tom, že například černá je normovaná pouze na nějakých 800 tisících hektarech a přitom se vyskytuje na ploše 8 x větší. To samo je potom u zvěře jelení. Chce pan ministr někoho pokutovat třeba za to, že se změnila na poli plodina či v části lesa se zvýšila těžba a zvěř v honitbě prostě není. Na lokální sezoní migraci zvěře může reagovat velká několikatisícová honitba. Čim menší budou honitby tím větší mohou být problémy s lovem zvěře. Atd. Jinak UHUL uvádí poškození kultůr do 20 %. Prvním prořezávkovým zásahem se vyřeže přes 25% stromků. jak je to tedy s těmi škodami? Pokud se člověk podívá na statistické údaje týkající se zemědělství, tak nám výnosy stoupají i se zvěří. Jednotlivé výkyvy jsou potom spíš problémem počasí. Sucho a teplo nebo naopak zima a vlhko. To ale se zvěří nemá nic společného.
Jarek Schindler
3.8.2024 10:49Vít Pátek
5.8.2024 16:13S takto ledabylým poslaneckým "nesouhlasením" a "interpelováním" šance tohoto obludného legislativního paskvilu na přijetí bohužel o mnoho neklesají... :-(