Odborníci: Za vysychání mokřadů může lidská činnost, krajině chybí vlhkost
!["Sklizená pole, parkoviště či zástavby mají v horkých dnech 50 stupňů Celsia. Z nich se zvedá horký vzduch. Ten letí nahoru a strhává od vodní hladiny a stromů v mokřadech vlhkost." "Sklizená pole, parkoviště či zástavby mají v horkých dnech 50 stupňů Celsia. Z nich se zvedá horký vzduch. Ten letí nahoru a strhává od vodní hladiny a stromů v mokřadech vlhkost."](/aaa/img.php?src=/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/obora_soutok_-_kosarske_louky_obr1.jpg&w=666)
Podle vědce Jana Pokorného zástavby, parkoviště i sklizená pole zbylým mokřadům nesvědčí. Odráží sluneční energii, kterou by jinak využívaly mokřady k přeměně na vodní páru, což může způsobovat jejich vysychání. "Sklizená pole, parkoviště či zástavby mají v horkých dnech 50 stupňů Celsia. Z nich se zvedá horký vzduch. Ten letí nahoru a strhává od vodní hladiny a stromů v mokřadech vlhkost," uvedl.
"Když budou horké dny kolem 30 stupňů Celsia, tak půjdete k rybníku nebo na kukuřičné pole? Je jasné, že na poli se většina sluneční energie odrazí zpátky a působí pocit horka. V mokřadu se ta energie přemění a víceméně využije na odpar vody, který ovzduší ochlazuje," uvedl Vymazal.
Mokřady mají podle Vymazala spoustu ekosystémových služeb. Poskytují potraviny, dřevo, ale primárně odpařují poměrně velké množství vody a výrazně chladí ovzduší. "Běžná mokřadní rostlina jako rákos může vypařit sedm až deset litrů vody, což odpovídá výkonu šest kilowatthodin. Čím je mokřad větší, tím víc funguje, v uvozovkách, jako výkonnější chladicí zařízení," dodal. To potvrdila i Lucie Záhorová z Agentury ochrany přírody a krajiny ČR, podle které mokřady pomáhají zmírňovat dopady klimatických změn.
Podle Pokorného by proti vysychání mokřadů pomohlo, kdyby v krajině rostl například sad nebo tam byly dvě úrody. "Avšak než abych poučoval, jako první krok navrhuji dostat do základního vzdělání rozdíl mezi distribucí sluneční energie na střeše domu, parkovišti a zemědělském sadu, zahradě nebo v lesích. Bylo i pořekadlo, že na suché pole neprší. Ono je to tak jednoduché, protože se s tím musí potkat školák," míní.
Přečtěte si také |
![Obnova mokřadů na Šumavě v rámci projektu Life for Mires. Foto: Lukáš Linhart/NP Šumava Obnova mokřadů na Šumavě v rámci projektu Life for Mires. Foto: Lukáš Linhart/NP Šumava](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/10_18.jpg)
Jako mokřady si většina lidí představí rašeliniště či bažiny, ale patří mezi ně také mělké rybníky, potoční nivy a mokré louky. Mokřad je samostatný ekosystém, který je zaplaven nebo nasycen vodou, a to buď trvale, nebo sezonně. Při zaplavení převládají bezkyslíkaté procesy, zejména v půdě. Jsou zároveň útočištěm pro mnohé druhy zvířat a hmyzu.
reklama
Dále čtěte |
Online diskuse
Všechny komentáře (40)
František Dvořák
16.8.2024 08:25![Anyr Anyr](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/magic-the-gathering-zeleny-znak_1.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Anyr
16.8.2024 23:43 Reaguje na František DvořákA školy? To tehdy byly skutečné, dnes se něučí nikde nic, jen jak mačkat ty tabletky a monytori a všichni umřeme hlady!
Neuvěřitelné.
Doufám, že někdo sbírá tyhle příspěvky do archivů.
František Dvořák
17.8.2024 06:09 Reaguje na AnyrBřetislav Machaček
17.8.2024 11:16 Reaguje na František Dvořákmůže být jedno. Pokud se ale hlupák nechce poučit z praxe předků, tak mu nezbývá nic jiné, než se dočkat omylů a nezdarů, které už oni kdysi zažili a už je nedělali. Ti dnešní EKOsvazáci totiž zapomněli,
že bez chemie a současné techniky by se nemohli
vzdát orné půdy ve prospěch zatravněných ploch a
mokřadů. Chemie a mechanizace jim umožňuje totéž
vypěstovat na polovině, či třetině půdy. Vzrostly
násobně výnosy, ale za jakou cenu? Pár hektarů
vysýchavých mokřadů nikdy nenahradí vodu, která
utíká z polí bez organiky nahrazené chemií, která
dělá z půdy pouze držák rostlin jako v hydropónii.
Když jsem viděl v kamenné suti v podhůří Alp sady
s kapkovou závlahou živnými roztoky, tak jsem si
řekl, že to nemá s přírodou zhola nic společného. Oni ti EKOsvazáci tomu dnes tleskají, z ornice chtějí mít mokřady na kterých se nemusí pracovat, ale to je omyl. Bez údržby zarostou nálety a tu
funkci ztratí. Navíc trvale nasycený mokřad už
další vodu nepojme a vysýchavý je pouze dočasná
louže s rizikem, že v něm po vyschnutí zahyne vše,
co se nemůže samo přemístit jinam. Blbost je dar
boží a někteří chytrolíni šli pro ten dar víckrát.
Slavomil Vinkler
16.8.2024 09:23Honza Honza
16.8.2024 09:40Co kdyby se společnost více zaměřila na tuto oblast, místo miliard na FV na střechách a elektroaut na asfaltových silnicích.
Slavomil Vinkler
16.8.2024 11:34 Reaguje na Honza HonzaHonza Honza
16.8.2024 11:57 Reaguje na Slavomil VinklerVíme tedy, že musíme shromažďovat vodu a co nejvíce zalesňovat, co nejvíce vegetace, ochlazovat. Vážím si každého člověka, který mě v poznání posunuje dál, ale i on se může mýlit, někdy je to zbytečné!
Honza Honza
16.8.2024 12:05 Reaguje na Slavomil VinklerHonza Honza
16.8.2024 13:51 Reaguje na Slavomil VinklerJiří Svoboda
16.8.2024 14:15 Reaguje na Honza HonzaPetr
16.8.2024 22:03 Reaguje na Slavomil VinklerInformace o procesu jsou k ničemu, důležitý je přece výsledek. Tedy jaké klima je s lesem a jaké bez lesa. A k tomu stačí informace ze zemí, kde došlo k výrazné deforestaci.
Jiří Svoboda
16.8.2024 10:29Proboha, co to ten člověk mele?
Jiří Svoboda
16.8.2024 10:36""Když budou horké dny kolem 30 stupňů Celsia, tak půjdete k rybníku nebo na kukuřičné pole? Je jasné, že na poli se většina sluneční energie odrazí zpátky a působí pocit horka. V mokřadu se ta energie přemění a víceméně využije na odpar vody, který ovzduší ochlazuje," uvedl Vymazal."
Když se sluneční energie odrazí, tak tam není. Ta energie slunečního záření je na tmavém povrchu absorbována, povrch se rozpálí a ohřívá vzduch nad ním, proto je tam horko.
Jak mohou být takoví lidé nazýváni odborníky, když mají v hlavách takový zmatek.
Honza Honza
16.8.2024 12:03 Reaguje na Jiří Svobodabeton a asfalt absorbují sluneční záření a tím se ohřejí,
vegetace, les, vodní plocha absorbovanou energii využijí na odpaření vody (jako když se potíte) a tím samy sebe a i krajinou kolem ochladí (i pro okolí již nejste přehřátý radiátor)!
Jiří Svoboda
16.8.2024 12:48 Reaguje na Honza HonzaSprávně by mělo být lokální odpařování vody a tím chlazení zpoplatňováno a nikoliv dotováno.
Nebo vám zákon zachování hmoty nic neříká?
Honza Honza
16.8.2024 13:50 Reaguje na Jiří SvobodaNejvětší chyba těchto diskuzí je, že operujete s teoriemi, které nejsou jasné ani odborníkům.
Dle mého názoru (opět je to neověřená hypotéza) zdrojem vody je zalesnění planety. Lesy celkově zadržují vodu, fungují jako stabilizátor, vodní baterie, houba, bez nich by také pršelo (třeba méně), ale voda by rychle odtekla a bylo by sucho= horko = Venuše, kolaps, konec.
Slavomil Vinkler
16.8.2024 14:08 Reaguje na Honza HonzaSamozřejmě, před příchodem člověka žádná voda nechyběla, neboť pokud nyní chybí, tak jen a jen člověku, přírodě ne, té je to úplně jedno.
Honza Honza
16.8.2024 17:50 Reaguje na Slavomil VinklerJiří Svoboda
16.8.2024 14:32 Reaguje na Honza HonzaCo naprší v lese, to se buď vsákne a stromy odpaří - to máme oba rádi byť z různých důvodů, nebo odteče. Když nebude moc pršet a nebude se dost vody vsakovat, stromy budou odpařovat na úkor zemní vlhkosti, až ta dojde. Pak uschnou - samy se vzájemně zahubí bojem o poslední zbytky zemní vlhkosti. Každá oblast může utáhnout jen tolik stromů, kolik naprší. Kde prší málo, les nevydrží a ustaví se třeba savana či pusta.
Opravdu nevím, co může být na tak triviálních úvahách nejasného.
Petr
16.8.2024 22:19 Reaguje na Jiří SvobodaPetr
16.8.2024 22:13 Reaguje na Jiří SvobodaZato lze sledovat opak - že voda začne někde chybět a teploty stoupat jakmile se lesy odstraní. Správně by tedy mělo být zpoplatněno odstraňování lesů, které způsobuje úbytek vody a růst teplot v celé krajině.
Petr Elias
16.8.2024 10:41Jiří Kopáček: Pohádky Jana Pokorného o Šumavě
https://ekolist.cz/cz/publicistika/nazory-a-komentare/jiri-kopacek-pohadky-jana-pokorneho-o-sumave
![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
16.8.2024 15:10Horské mokřady (na hřebenech Š.) má smysl obnovovat, z úbočí hor voda stéká, no a největší mokřady jsou dávno vysušeny a přeměněny na pole - a to na rovinách úrodných nížin. Meandruje více jen Ohře, jiné řeky byly narovnány (Labe, Morava).
Je třeba více dbát na složení polních kultur a agrotechniku upravit tak, aby půda byla odkrytá co nejméně, neb taková se rychle vysuší. To je asi tak jediné - vedle budování (pár) nových přehrad, jak zadržet dešťovou vodu v krajině. Zvyšovat obsah humusu, protože zejména v posledních dekádách došlo k silné degradaci půd vlivem intenzivního velkopološného zemědělství. Rozčlenění na menší hony a výsadba větrolamů též má vliv na zadržení vody (včetně rosy!) v krajině. Uvedení krajiny do "původního stavu" je nesmyslná představa, a to nejen u nás, ale v celosvětovém kontextu. Je třeba chránit to, co zachránit ještě jde, a na přeměněných exploatovaných územích hospodařit s vodou šetrněji. Ale třeba v (nejen) našich šířkách by to znamenalo zasypání studní, neb zejména ony stahují povrchovou vodu a tím krajinu vysušují. Což je opět nereálné.
Slavomil Vinkler
16.8.2024 15:14 Reaguje na Karel ZvářalJan Pokorný
16.8.2024 16:34Suchý povrch se sluneční energií přehřívá, od přehřátého povrchu se ohřívá vzduch, který stoupá rychle vzhůru a "strhává, nasává" i vzduch a vlhkost z okolí. Ohřátý vzduch stoupá příliš vysoko aby se vlhkost mohla vrátit ve formě deště. Mokřad, les, rostoucí zemědělské plodiny se chladí výparem vody, vzduch nad nimi má vysokou relativní vlhkost, stoupá vzhůru, dosahuje rosného bodu, tvoří se mraky a odpoledne se vrací voda ve formě deště. Takový krátký oběh vody fungoval letos na jaře do léta.
Podrobněji v češtině například: https://rybnikarstvi.news/uploads/pdf/37.pdf
S omluvou a díkem za porozumění
Jan Pokorný
člověk se pořád učí - už nikdy rozhovor bez autorizace
Jan Pokorný
16.8.2024 16:39https://rybnikarstvi.news/archiv/brezen-2019-37/jak-vysychame-aneb-opravdu-kazi-rybniky-hydrologickou-bilanci
Slavomil Vinkler
16.8.2024 17:08 Reaguje na Jan Pokorný"Zemědělský výzkum se proto zaměřuje na rostliny, které spotřebovávají co nejméně vody, tedy na rostliny s co nejnižším transpiračním koeficientem (Pokorný 2019)". Důvodem není bránění transpiraci, ale jakési nouzové řešení nedostatku vody v degradované půdě. Samozřejmě řešení příčiny ba mělo být v zvýšení jímací schopností půdy.
" Po kondenzaci vodní páry poklesne tlak a nasává se vzduch z okolí" .
Je to jinak: Tlak kondenzací nepoklesává. Kondezace uvolní skupenské teplo to, které se spotřebovalo na vypaření. Tím se relativně ohřeje mokrý vzduch proti okolnímu suchému. Relativní ohřátí způsobí, že je vzduch řidší (jako když zatopíte pod balonem), tedy lehčí a o to více stoupá. Čím více stoupá, tím více vody kondenzuje a stoupavý proud zesiluje že udrží i kroupy.
Jan Pokorný
16.8.2024 22:13 Reaguje na Slavomil VinklerPokud jde o význam poklesu tlaku při kondenzaci vodní páry na vodu kapalnou, běží o tom "horká diskuse" od roku 2007, kdy Gorshkov a Makarieva uveřejnili teorii biotické pumpy.
Podle Avogadrova zákona zaujímá mol látky v plynném stavu objem22,4 litru. Mol vody kapalné zaujímá cca 18ml (18gramů). Odpařením 1 litru vody kapalné (1kg) vznikne tedy vodní pára o objemu cca 1200 litrů (viz parní stroj). Můžeme tuto skutečnost ignorovat?
Děkuji Vám za přístup hledání (tápání), jak příroda kolem nás funguje.
Honza Honza
16.8.2024 18:27 Reaguje na Jan PokornýJan Pokorný
16.8.2024 22:26 Reaguje na Honza Honzačasopis SOVAK 2022, 7,8
(Aktivní úloha vzrostlého lesa v klimatu a oběhu vody)
Je historickou zkušeností, že po odlesnění krajina vysychá. Věda by měla tuto zkušenost vysvětlit. Teorie biotické pumpy se o to pokouší.
https://www.sovak.cz/sites/default/files/2022-08/Aktivn%C3%AD%20%C3%BAloha%20vzrostl%C3%A9ho%20lesa%20v%20klimatu%2C%20ob%C4%9Bhu%20vody%20a%20zadr%C5%BEov%C3%A1n%C3%AD%20%C5%BEivin.pdf
Slavomil Vinkler
16.8.2024 18:35 Reaguje na Jan PokornýHonza Honza
16.8.2024 19:56 Reaguje na Slavomil VinklerJe to diskuze k ničemu, stále opakujeme stejné věci!
![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
16.8.2024 20:07 Reaguje na Honza HonzaOpakuji poxté: bláhový ten, kdo si myslí, že ať spáchá na planetě cokoliv (7mil kmq lesa za 50let v čudu), pršet bude stále stejně. Prostě vyrábíme průmyslově poušť a mluvíme o "změně klimatu". Není to na hlavu?
Slavomil Vinkler
16.8.2024 20:38 Reaguje na Karel Zvářal![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
16.8.2024 20:42 Reaguje na Slavomil VinklerSlavomil Vinkler
16.8.2024 20:42 Reaguje na Honza Honza![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)