Jakub Hruška: Lesy nás nezachrání
Ne, že by stromy v ČR neprovozovaly fotosyntézu. Ale protože máme z 99 % hospodářské lesy. Ty se vyznačují pěstováním dříví kvůli spotřebě, a když lesy vykácíme, většina skončí v krátkodobé spotřebě (palivo, papír, stavební, nikoliv konstrukční dříví…) Dvacet let je dnes průměrná doba setrvání vytěženého dřeva (Profft et al. Eur J Forest Res (2009) 128:399–413). Takže uhlík, co je ve dřevě fixován, je opět poměrně rychle "vypuštěn", obvykle spálením, zpět do atmosféry.
A celý proces začne vysázením sazenic opět nanovo. Dlouhodobě se něco fixuje třeba v nábytku nebo parketách, ovšem je to hrozně málo.
Hodně CO2 se dá zafixovat i do lesní půdy. V našich přírodních podmínkách je v mýtním lese (který je ve skutečnosti velmi mladý, nějakých 100 let, stromy mohou žít v poklidu třeba 400-500 let) zhruba stejně uhlíku v půdě i v biomase stromů. Jenže aby tam dobře držel, nesmí se dělat holoseče, protože na pasece se vlivem světla, vody a lepšího přístupu vzduchu hodně uhlíkem bohatého organického humusu zoxiduje rychle na CO2.
A vůbec nejhorší je, když se půda na pasece ještě rozorá, to se obnaží mnohem víc organiky, a mnohem víc se jí rozloží na CO2.
Takhle se hospodaří zejména na písčitých půdách při výsadbách borových monokultur (fotky jsou z Polabí). Ono to má jistou lesnickou logiku, v písku totiž sazenicím nekonkuruje "buřeň", tedy přízemní vegetace jako jsou trávy a třeba ostružiny - ty mají rády právě tu organickou vrstvu humusu. Z každé paseky tak ještě několik let "létá" spousta CO2 do ovzduší.
A když se nová monokultura zase rozroste (jako na druhé fotce), začne CO2 opět fixovat - tedy do další těžby, kdy zase ten fixovaný CO2 do 20 let vypustíme do vzduchu.
V tomto hospodářském cyklu tedy žádné CO2 dlouhodobě neuložíme. Jen střídáme fáze fixace a vypouštění.
A správná otázka na závěr: No a jak to udělat, abychom aspoň něco fixovali dlouhodobě? Tak popořadě:
1. Nedělat paseky. To znamená provozovat přírodě blízké nepasečné hospodaření, kdy si do lesa pro dříví chodíme postupně a kácíme výběrově jen některé stromy. Tím hlavně zabráníme úniku CO2 z obnažených půd.
2. Chránit staré lesy. Protože jednak jsou obrovskou konzervou uhlíku, a i staré lesy (tedy u nás ty starší 120 let, biologicky pořád sotva střední věk) pořád dobře rostou a pořád uhlík fixují. A hlavně mají obrovský význam pro mizející biodiverzitu.
3. Mohli bychom víc zalesňovat dnešní louky a pole. Jenže i tak je efekt velmi malý, protože, jak jsme s kolegy vypočetli v nedávné studii, i třeba půl milionu hektarů zcela nových lesů (to je cca. 7 % rozlohy ČR) by v roce 2050 fixovalo jen 5 % dnešních emisí skleníkových plynů ČR.
Takže nás lesy fakt nezachrání.
Což neznamená, že bychom se k nim stejně neměli chovat mnohem lépe.
Pokud by vás téma zajímalo více, stáhněte si ppt prezentaci Odhad potenciálu sekvestrace uhlíku v České republice.
reklama
Dále čtěte |
![Foto: Rob_Wood Flickr Foto: Rob_Wood Flickr](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/vanuatu_1.jpg)
![OZE a jaderná elektrárna Foto: Depositphotos OZE a jaderná elektrárna Foto: Depositphotos](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/depositphotos_28935917_s_1.jpg)
![Teploměr v krajině Foto: Depositphotos Teploměr v krajině Foto: Depositphotos](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/depositphotos_42438429_s_1.jpg)
Další články autora |
Online diskuse
Všechny komentáře (105)
Jaroslav Řezáč
31.5.2023 06:47Co se týká stáří lesních porostů, běžte se podívat do Ikei a podobných prznitelů dřeva. Za našich dědů se vyráběl nábytek z masivu, který přežil několik generací. Dnes se dělají šunty, které za deset let můžete vyhodit a to " stojí" dřevo z těch " hospodářských" lesů a tak by se dalo pokračovat. "AŤ ŽIJE VÝROBA, ZÁKAZNÍK TO ZAPLATÍ" ale že se dělá šit už nikoho nenapadne. Když říkám, že se musí vyrábět méně, tak taky zároveň podstatně kvalitněji.
![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
31.5.2023 07:11 Reaguje na Jaroslav ŘezáčPetr Eliáš
31.5.2023 08:02 Reaguje na Jaroslav ŘezáčJaroslav Řezáč
31.5.2023 08:20 Reaguje na Petr EliášPetr Eliáš
31.5.2023 09:03 Reaguje na Jaroslav ŘezáčJaroslav Řezáč
31.5.2023 10:30 Reaguje na Petr EliášLadislav Metelka
31.5.2023 10:51 Reaguje na Jaroslav ŘezáčJaroslav Řezáč
31.5.2023 11:14 Reaguje na Ladislav MetelkaFyzikální vlastnosti CO2 a metanu na oteplování jsou jiné, když se "ochlazují" a jiné, když se "oteplují".
Ladislav Metelka
31.5.2023 11:19 Reaguje na Jaroslav ŘezáčVladimir Mertan
1.6.2023 07:28 Reaguje na Ladislav MetelkaLadislav Metelka
1.6.2023 09:49 Reaguje na Vladimir MertanVladimir Mertan
1.6.2023 15:00 Reaguje na Ladislav MetelkaLadislav Metelka
1.6.2023 15:07 Reaguje na Vladimir MertanVladimir Mertan
1.6.2023 17:27 Reaguje na Ladislav MetelkaLadislav Metelka
1.6.2023 10:16 Reaguje na Vladimir MertanJarka O.
1.6.2023 12:50 Reaguje na Ladislav MetelkaVladimir Mertan
4.6.2023 09:02 Reaguje na Ladislav MetelkaMrzne 3 júna, len 18 dní pred slnovratom a absolútne najsilnejším tokom slnečného žiarenia v našej zemepisnej šírke.
Pavel Hanzl
1.6.2023 12:36 Reaguje na Petr Eliášsmějící se bestie
31.5.2023 11:21 Reaguje na Jaroslav Řezáčzachránit lidé - majitelé hospodáři a těch momentálně moc není.
Ti, co docela něco uměli, byli novodobými svazáky - zlikvidováni !
![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
31.5.2023 06:57Richard Vacek
31.5.2023 07:01- periodicky se měnící klima - známe i velmi rychlé změny teplot a pokud znamenaly oteplení, bylo to přínosem
- rostoucí koncentrace CO2 v atmosféře - víme, že život prosperoval i za řádově vyšších koncentrací a už současnémy zvýšení vděčíme za cca 10% úrody a za to, že na zemi přibývá zeleně.
, měnící se koncentrace CO2 )
A pak se můžeme věnovat skutečným problémům. Třeba i tomu, jak mají vypadat naše lesy.
JH
31.5.2023 08:09 Reaguje na Richard VacekRichard Vacek
31.5.2023 13:05 Reaguje na JHBílkoviny (kg/ha) 211.2 ±31.8 (normální CO2) 477.7 ±104.6 (dvojnásobné CO2)
https://www.researchgate.net/publication/222573685_Effects_of_elevated_CO2_concentration_on_growth_water_use_yield_and_grain_quality_of_wheat_under_two_soil_water_levels
JH
31.5.2023 14:42 Reaguje na Richard VacekPetr
31.5.2023 14:51 Reaguje na JHLadislav Metelka
31.5.2023 15:02 Reaguje na PetrJH
31.5.2023 15:12 Reaguje na Ladislav MetelkaRichard Vacek
31.5.2023 16:39 Reaguje na JHhttps://uroda.cz/oxid-uhlicity-rostlinam-prospiva/
JH
31.5.2023 17:13 Reaguje na Richard VacekRichard Vacek
31.5.2023 17:51 Reaguje na JHhttps://ekolist.cz/cz/zpravodajstvi/zpravy/planeta-zeme-je-cim-dal-vic-zelenejsi-zjistili-vedci.-proc-se-to-deje
Dalibor Motl
1.6.2023 15:44 Reaguje na JHPetr Eliáš
31.5.2023 07:21Michal Uhrovič
31.5.2023 07:41 Reaguje na Petr EliášPetr Eliáš
31.5.2023 07:51 Reaguje na Michal UhrovičA vůbec. Nekydejte, zabíráte bajty. :D
Michal Uhrovič
31.5.2023 07:57 Reaguje na Petr EliášEgo v prdelce kvete, co pane Eliáš ..
Petr Eliáš
31.5.2023 08:01 Reaguje na Michal UhrovičHele ono jde o to, že místním žvanilům to tu už vysvětlovalo x lidí x krát. Bohužel, stále mají ,,názor,, a stále ho dokola opakují. :-)
Michal Uhrovič
31.5.2023 08:21 Reaguje na Petr EliášAle ono se s tím dá pracovat, pokud člověk chce a ego to dovolí.
DAG
31.5.2023 09:20 Reaguje na Michal UhrovičPetr Eliáš
1.6.2023 06:15 Reaguje na DAG![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
1.6.2023 06:21 Reaguje na Petr EliášPetr Eliáš
1.6.2023 06:51 Reaguje na Karel Zvářal![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Petr Eliáš
31.5.2023 07:54 Reaguje na Karel ZvářalDalibor Motl
31.5.2023 08:07![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
31.5.2023 11:07 Reaguje na Dalibor MotlEnergetické využití suchárů, prořezávek, vývratů, ulomených silných větví aj nevidím jako nehospodárné či neekologické, naopak, toho "bo****u" je místy v lese přespříliš. K porostnímu hospodaření mívám též výhrady, místy mi přijdou mýtiny "nadměrečné", kde výsadba na slunci trpí. Větší šanci to má na severních svazích, kde vlhkosti v půdě bývá více. Tomu by měla odpovídat i volba dřevin, aby se nemuselo zbytečně dosazovat a stromek celkově lépe prosperoval.
Radim Polášek
31.5.2023 15:35 Reaguje na Dalibor MotlPokud tam budete chtít přidat podrost v nějakém druhém nižším patru, musíte tu hustě zapojenou monokulturu rozvolnit, aby to spodní patro mělo světlo a na tom asi vždy víc biomasy ztratíte než získáte.
A pokud budete chtít do lesa nacpat víc mrtvé biomasy, třeba v podobě spadlých nebo vyřezaných stromů typu "spadlé stromy v pralese" (kromě zvláštních podmínek velké vlhkosti a kyselé půdní reakce, která vyvolá vznik a dlouhodobé ukládání rašelinného materiálu) zvýšíte objem mrtvé vlhké hmoty na jednotku plochy, ve které dochází k rozkladu biomasy a k uvolňování dalšího oxidu uhličitého. Touto zápornou zpětnou vazbou začne docházet k mnohem rychlejšímu rozkladu biomasy a uvolňování oxidu uhlíku, až se prakticky veškerý navíc dodaný uhlík zase uvolní. Jen velmi malá část se přemění na humusoidní látky, které v té lesní půdě vydrží delší dobu.
Petr
31.5.2023 09:02Lesy by nás zachránit uměly a mohly (ale samozřejmě všechno za nás vyřešit nemohou, to nedokážou). Dělají toho totiž mnohem víc, jejich působení je kumulativní. Není to jen pouhé ukládání uhlíku, kerý si pak v tuhé formě, ve formě dřeva, "bereme", ale mimo další je to hlavně zadržování vody a ochlazování krajiny. Komplexním způsobem tak les (lepší termín je ekosystém) dokáže fungovat jako tvůrce a stabilizátor klimatu. A to je to, co potřebujeme. Otázkou je, zda to i chceme. Lidské zájmy a snahy jsou často nepochopitelné, peníze nás nutí dělat hrozné věci.
DAG
31.5.2023 09:35Přijde mi, že v Čechách je důležitější než myšlenka nebo provedení mít všechno ozdrojované a pak to musí být pravda.
Michal Uhrovič
31.5.2023 10:21 Reaguje na DAGDaniel Veselý z BL jinak články nepíše. Každá věta je zakončena zdrojem ze světových médií a tím, že to je ve světových médiích, je jeho pohled na věc správný a odmítá se o něm s kýmkoliv bavit.
Břetislav Machaček
31.5.2023 10:09politiky. Vyspělou průmyslovou výrobu neustále tlačíme k tomu, že narazí na
efektivitu a přesune produkci tam, kde po ní nic ekologického nechtějí. CO2 ale hranice nezná a tak se ho paradoxně vyprodukuje více a navíc z dopravy hotové produkce. Pak je tu tlak na neobnovitelnou obnovitelnost biomasy
ve formě například kukuřice hnojené průmyslovými hnojivy vyráběnými z
uhlíkových paliv. To se jako do produkce CO2 nezapočítává ta produkce
hnojiv? A co dotované vytápění a výroba elektrické energie ze slámy a
dřevní štěpky, které má obojí zůstat v půdě místo těch průmyslových
hnojiv a zadržovat v půdě vodu? Takovou zhovadilost nedělal doposud
žádný režim, jaký koná ten nynější vedený zelenou ideologií tvářící
se pouze navenek jako zelená. Je to prolobbovaný směr bohatnutí těch,
kteří naskočili do tohoto vlaku založeném na utopii bez reálného
základu.
Jakýkoliv les je pro jímání CO2 dobrý, pokud bude obsahovat co nejvíc
narůstající dřevní hmoty, což je les omlazený a nikoliv dožívající,
usychající a tlející, jak si ho dnes "zelení" představují. Má z nich
někdo vůbec šajn, co je to přírůstek dřevní hmoty jednotlivých dřevin
a jejich životnost? Krátkověké dřeviny jímání CO2 řeší sice rychle,
ale taky ho budou brzo zase uvolňovat. Dlouhověké ho sice jímají
pomaleji, ale s perspektivou ho déle v sobě udržet. No a pak je tu
ta často diskutována biodiverzita ohledně hustých pěstěných lesů
hospodářských a lesů řídkých s o mnoho menším množstvím dřevní hmoty
na stejné ploše. Takže kterým směrem se dát, nedát, nedělat nic a
pouze kecat a kecat? Ustoupit ze směru pěstování kvalitního dřeva
na ekologické řezivo směrem k nekvalitnímu, které se rozemele a
následně slepí chemickými sajrajty na budoucí nebezpečný odpad je
zhovadilost s EKO certifikáty. Toto že je ekologie? Místo voňavého
dřeva chemií smrdící dřevotříska je EKO? Vzpamatujme se lidi dokud
je čas a nakopejme do zádele vykukům schovávajících se za značku
EKO i na takovou produkci. Lesy nás sice před CO2 nespasí, ale
kdysi ho do sebe přece stromy nahromadily, abychom ho nyní z uhlí
zase uvolnili. Kolo chemických dějů ZEMĚ se tak pouze opakuje a
že to nepřižije lidstvo bude stejnou epizodou v dějinách Země,
jako vymření dinosaurů. To, že to lidstvo urychluje je možná
totožné s činností dinosaurů, kteří byli nakonec nahrazeni o mnoho
menšími a úspornějšími tvory. Lidstvo tak možná čeká totéž a tak
si užijte raději zbytku života a neblázněte s utopickou snahou
zastavit rozjetý vlak jedinou funkční brzdou. Pokud nebudou brzdit
všichni ve všech vozech, tak vlak pojede tak dlouho, dokud nenarazí
na konci koleje. Mám obavu, že už ho nelze zastavit, protože on
ten CO2 není pouze v uhlíkových palivech, ale i věčně zmrzlé půdě,
která roztává, je i ve "věčném" ledu a ve vápencích k výrobě
cementu. Toto je zatím zcela neřešitelné a tak alespoň já už pouze
přihlížím těm utopickým snahám EU zachránit lidstvo. Ano nepíšu
planetu Zemi, protože tu byla miliardy led před lidstvem a bude
i po něm.
Petr
31.5.2023 10:44 Reaguje na Břetislav MachačekBřetislav Machaček
1.6.2023 09:53 Reaguje na Petrles v NP Šumava a NP ČŠ ponechaný kůrovci, tlení a ohni.
Normální zdravý hospodářský les se těží v mýtní zralosti
a opět obnovuje. Děje se tak mozaikovitě cca po 70-120 létech. Prales se sice obnovuje průběžně, ale kolik tu
je opravdových pralesů? Ani jeden, protože i ten Boubín
je oplocená botanická zahrada bez přirozeného vývoje
s okusem a pastvou zvěře. I v tom Mionší si před 50 léty
pamatuji pařezy, kdy tam ještě horalé těžili jedle a jiné
stromy. Umělé pralesy z několik stovek let starých lesů
hospodářských nevytvoří nikdo razítkem. To bude trvat
další stovky let. Jinak zákon zachování energie je
neúprosný. Pokud při růstu dřevo uhlík naváže, tak ho po "smrti" tlením a spálením zase uvolní. Je to šul nul a
nikoliv nějaká likvidace CO2. Krátkodobě ho tak lze vázat
do nových lesů více, ale časem bude při nicnedělání zase
uvolněn do ovzduší. Doba uzavření biomasy do bahna na
miliony let za vzniku uhlí je pryč a je třeba se ho učit
jímat do staveb alespoň na stovky let jako naši předci,
kde obdivujeme 500 let staré krovy chrámů, hradů a jiných
staveb. I ty kůly zpevňující hráze rybníků ho jímají půl
tisíciletí a neuvolňují z něho uhlík tak, jako tlející
kmen stromu na povrchu půdy v pralese. Jste schopen toto
pochopit? Pokud ne, tak je zbytečné vám to vysvětlovat,
protože moudrý člověk se poučí, ale nedouk-fanatik bude
plácat pořád totéž. Tlení v lese není jímání uhlíku, ale
naopak jeho uvolňování stejné jako ohněm, jen o pár let
pomalejší. Tu ale nejde o roky, ale o staletí na které
je třeba ten uhlík jímat.
Josef Střítecký
31.5.2023 11:23"U přirozené obnovy lesa došlo k nárůstu o 977 hektarů na 10 088 hektarů. Mírně zde převažovaly listnáče (50,6 procenta), z dřevin byl nejčastěji využíván smrk (39 procent) a dále buk (22,9 procent)," doplnili statistici.
Radim Polášek
31.5.2023 15:23JH
31.5.2023 15:33 Reaguje na Radim PolášekRadim Polášek
31.5.2023 15:46 Reaguje na JHA stačí ten les vykácet a nenasadit tam stromky, počkat třeba 2 - 4 roky a ta hrabanka zmizí a ta tenká vrstva tmavé půdy je mineralizovaná hůř než je půda dnes na intenzívně obdělávaném poli. Neboli v těch lesích je v půdě obvykle uhlík odpovídající pouze několikaleté kapacitě ukládání uhlíku do půdy. Či naopak jejímu rozkladu, pokud přestane přísun biomasy.
Jarka O.
31.5.2023 18:49 Reaguje na Radim PolášekRadim Polášek
1.6.2023 17:14 Reaguje na Jarka O.Otázka je taky za jakých nákladů by se z lesa stalo zpět pole protože se musí z půdy vytahat pařezy a do hloubky cca 40 centimetrů i silnější kořeny, kteá by bránily zpracování půdy.
Jinak ale si myslím, že půda vyčerpaná intenzívním zemědělstvím by se lesem znatelně zlepšila, jenom kdo by zafinancoval ty úpravu a dlouholetou každoroční ztrátu výnosů z pole, kde by byl les.
Půda vyhnojená hnojem a podobnými hnojivy v "zelinářské" kvalitě by se lesem asi dost výrazně zhoršila.
JH
31.5.2023 18:52 Reaguje na Radim PolášekDalibor Motl
1.6.2023 15:56 Reaguje na JHJH
1.6.2023 16:05 Reaguje na Dalibor MotlDalibor Motl
1.6.2023 16:02 Reaguje na JHpohybuje okolo 1% - 16% v průměru 4,43%, což je v přepočtu [vzorec 4] 7,8 kg/m2
do hloubky 30 cm. Směrodatná odchylka je 3,46. Při dopracování lesního ekosystému by se
tyto hodnoty již neměly příliš změnit, protože výsledky ze 200 vzorků mají již velkou
vypovídací hodnotu" Zdroj: https://theses.cz/id/fdq57k/1467249 To by v konkrétním příkladu odpovídalo 78t/ha.
Radim Polášek
1.6.2023 18:02 Reaguje na Dalibor MotlOno to asi bude poměrně komplexní složitý jev, protože asi bude dost rozhodující, z jakých konkrétních látek či v které fázi rozkladu biomasy se ten uhlík uvolňuje zpět do ovzduší. Ze začátku, ať už chemickým rozkladem nebo půdními organismy a mikroorganismy a z chemicky původní biomasy se většina uhlíku uvolní velice rychle. Jak už je ho jenom malý zbytek odpovídající běžné koncentraci v půdě ty jednotky procent a když už je v podobě rozložené biomasy v humusoidních látkách a když ho není v půdě nadměrné množství, tak se ten zbylý uhlík v půdním humusu rozkládá velice pomalu, běžně desítky let. To už je ho, řekl bych něco kolem procenta nebo maximálně nízkých jednotek procent v půdě. Dokonce humusoidní látky uzavřené činnností člověka na místech archeologických nalezišť hlouběji než desítky centimetrů v půdě tam zůstávají stovky až tisíce let. Podle toho se taky místa starého osídlení dají najít třeba na zoraném poli.
Ale v lese, kde se půda z povrchu nezakopává a nepřehazuje, řekl bych až 90 - 98 % uhlíku, který se do lesní půdy dostane opadem biomasy ze stromů, se uvolní zpět do ovzduší v řádu nižších jednotek let, první rok až prvních 2 - 5 let. Obsah uhlíku v lesní půdě je tak z 90 - 98 % rychloobrátkový a nelze s ním počítat coby s dlouhodobým úložištěm uhlíku. Naopak tento obsah uhlíku je v podstatě určován množstvím opadané biomasy, která v posledním roce až pěti letech na tu plochu napadla. Ve vzrostlém intenzívně rostoucím lese je opad biomasy na zem vysoký a tak tam bude těch 50 - 100 tun uhlíků na hektar. Podle toho, jaké jsou podmínky rozkladu biomasy v tom konkrétním lese, když se tam rozkládá rychleji, bude uhlíku v půdě méně, když pomaleji, tak více. Když se les vykácí, tak je vysoký opad biomasy ze stromů nahražen velmi malým opadem biomasy z rostlin, které zarůstají paseku. Obsah uhlíku v půdě tak během pár let klesne na desetinovou až setinovou úroveň danou obsahem toho trvalejšího uhlíku v půdě plus toho malého množství biomasy z rostlin zarůstajících paseku. Pokud rostliny zarůstající paseku tam porostou více let, spotřebují živiny z rychle se rozkládající biomasy opadu z předchozího vykáceného lesa, začnou potom spotřebovávat živin a mineralizovat humus z toho "trvalejšího" uhlíku, dokud i obsah toho trvalejšího uhlíku neklesne na úroveň danou opadem bioamsy z těch rostlin.
Pokud paseku osadí stromky nebo na pasece vznikne přirozený nálet, ze začátku je opad biomasy z těch malých stromečků podobný jako z rostlin rozrostlých na pasece a tak ze začátků stromečky rostou v chudší půdě s malým obsahem uhlíku. Jak začne vznikat souvislý zápoj stromků, začne se zvyšovat množství každoročně opadnuté biomasy a v půdě se začne zvyšovat obsah uhlíku. A jak se stromky stanou vyšší a tím pádem budou mít víc listů a jehličí, víc ho bude opadávat a obsah uhlíku v té půdě se zase začne přibližovat obsahu uhlíku v půdě v tom původním lese před vykácením.
Proto se taky doporučuje nebo přikazuje v produkčních lesích jako ideální les vykácet a nové stromky tam nasadit ihned. Protože se sad do půdy s mnohem vyšším obsahem uhlíku než když se s tím sázením nějaký rok počká.
JH
1.6.2023 19:51 Reaguje na Radim PolášekMilan Milan
5.6.2023 17:46 Reaguje na JHFototrofní organismy zachytávají globálně asi 130 TW energie, ročně tedy zhruba 4×1021 J, což je asi tři čtvrtě promile ze sluneční energie dopadající ze Slunce na Zemi. Do biomasy se přitom zakomponuje asi 1,00-1,15×1011 tun uhlíku, což odpovídá 3,7-4,2×1011 tun fixovaného CO2, a uvolní se přitom 2,7-3,1×1011 tun O2. Na produktech fotosyntézy je závislý i dnešní průmysl, neboť uhlí, ropa a zemní plyn (tzv. fosilní paliva) jsou zbytky organismů, které žily v dávné minulosti a bez fotosyntézy by nevznikly. Zdroj:https://www.wikiwand.com/cs/Fotosynt%C3%A9za
Radim Polášek
6.6.2023 09:47 Reaguje na JHDalibor Motl
1.6.2023 16:14 Reaguje na JHDalibor Motl
1.6.2023 16:18 Reaguje na Dalibor MotlRadim Polášek
1.6.2023 18:08 Reaguje na Dalibor Motl![Miroslav Vinkler Miroslav Vinkler](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/cervenec2012-001.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Miroslav Vinkler
31.5.2023 15:57Za prvé - dal si někdo z IPCC práci a spočítal plochu, kterou jsme zastavěli různými stavbami ? Mířím tím pochopitelně k otázce jak se dopadající sluneční energie transformuje na teplo latentní a zjevné na povrchu Země.
Odpověď nespočítal , tito tzv. vědci mají své mantry-modely, které šlechtí tak, aby to vycházelo. A i přesto je třída nepřesnosti takového rozmezí, že jakékoli dlouhodobé předpovědi mají pravděpodobnost stejnou jako předpovědi počasí , tedy nic moc.
K té zastavěné ploše -- odhadem území o velikosti Číny -- a gigagenerátor tepelné energie ať se na to pan Metelka dívá zleva nebo zprava.
Za druhé, snižme své pozorovací schopnosti z globálního měřítka na regionální a jako region zvolme Evropu vč. asijské části Turecka.
Pokud se podíváme do historie zalednění regionu, potom si musíme pogratulovat. Úspěšně jsme odlesnili celou Hispánii, kompletně Středomoří, britské ostrovy , většinu centrální Evropy a kopmlet Malou Asii.
Podle zpráv řady antických autorů se původně jednalo o území pokr\ytá vzrostlými , dospělými lesy.
Potom by postačilo opět dosadit čísla a dospěli bychom k závěru, že Evropu a Malou Asii jsme antropogenní činností posunuli výrazně k teplému módu, prostě povrchu jsme odebrali odlesněním přirozené chlazení pomocí vodní páry.
Dovolím si tvrdit, vztaženo k regionu, nikoli globálu, že pokud by hypoteticky byl stav Evropy stejný jako v roce - 1000 př.n.letopočtem bylo by regionální klima chladnější než nyní.
Ale to se do modelování IPCC dostat nemůže, protože proč modelovat fikci ?
A tak společně s Uršulou, která z Vídně do Bratislavy (85km) létá tryskovým letadlem, nebo uřvanou Grétou deprimovanou klimatickou úzkosti a dalšími exoty , utlučeme sodovkáč technokratickými způsoby (OZE, úložiště energií,e-mobilitou apod.) , abychm nakonec zjistili, že důsledky tohoto jednání jsou stejné, ne-li horší, než kdyby se nedělalo nic.
Pokud jsou klimaalarmisté pohoršeni, ať tedy odpoví na jedinou otázku. Globální emise CO2 rostou , stagnují , nebo se snižují ?
Ladislav Metelka
31.5.2023 16:02 Reaguje na Miroslav VinklerRadim Polášek
1.6.2023 18:16 Reaguje na Ladislav MetelkaA částečně přispívají k otepení krajiny taky plochy polí v době, kdy na nich ještě není porost, ale půda už je zpracována a oseta. Zpracováním půdy jsou přerušeny kanálky v půdě, takže se půdní vlhkost nemůže dostávat na povrch a půdu ochlazovat odpařováním. Koneckonců k oteplování krajiny přispívají i pole, kde už plodiny raš a půda je opět předchozími srážkami zcelená, takže půdními kanálky se na povrch vlhkost dostává a půde se odpařováním ochlazuje. Ale mnohem méně než třeba travnatý porost louky nebo dokonce les.
![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
1.6.2023 20:10 Reaguje na Radim PolášekMrzí mě, ale zároveň nepřekvapuje, že gůgloví specialisté nebyli schopní dohledat ten článek o teplejších mořích u Kapverd a Kanárů z minulého týdne. Ten byl velmi rychle "uklizen", aby nenarušoval ideu kysličníku (a metanu), jako jediné (přetřásané) příčiny GO. Nestačí jen oponenty odbýt, že "land use" ve zprávě je. Měl by být podroben stejně obsáhlé diskusi (a kritice), jako kysličník. A jelikož se tak neděje, mám k zprávám panelu nevelkou důvěru, prostě ten vícezdrojový důvod zúžili jen na kysliční a rychlé ukončení emisí. Každý informovaný ví, že je to zdlouhavý proces, ne jak si to někteří malují v řádech několika málo desetiletí.
![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
31.5.2023 17:01 Reaguje na Miroslav Vinkler![Miroslav Vinkler Miroslav Vinkler](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/cervenec2012-001.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Miroslav Vinkler
31.5.2023 19:38 Reaguje na Karel ZvářalJde o odhad pořízený prostřednictvím google map mojí maličkostí.
Nenašel jsem ani jedinou mezinárodní odbornou práci , která by se rozdílem tehdy a teď ve vazbě na zjevné a latentní teplo z pohledu dopadající radiační energie zabývala.
Lokálně se problematikou zabývá RNDr. Pokorný a napsal o tom kratší pojednání.
![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
31.5.2023 19:50 Reaguje na Miroslav Vinklerhttps://img.obrazky.cz/?url=40085aef60b64757&size=3
https://img.obrazky.cz/?url=5629184d9cb9e3f2&size=2
Ladislav Metelka
1.6.2023 10:21 Reaguje na Miroslav VinklerLadislav Metelka
1.6.2023 10:24 Reaguje na Miroslav Vinklervaber
2.6.2023 09:01 Reaguje na Miroslav Vinklerkolik se počítá zastavěné plochy na na Prahu 314km2 a jaké jsou rozdíly v teplotách ve středu takového kruhu, ve srovnání s jinou oblastí, v době když svítí slunce a nefouká vítr,
kdyby to někdo delší dobu sledoval, určitě by to dalo jasné informace o rozdílu v teplotách nad zastavěnými oblastmi ,
já věřím realitě, model je dobrý jen když dokáže správně popsat budoucí chování systému ,v tomto případě klimatu a čím jsem dál od výchozího bodu tím větší nepřesnost a i když mám správné rovnice, což je dost diskutabilní, musí určit ještě různé konstanty a jejich váhu a to je možná jestě těžší,
kdyby modely, všeobecně, dokázaly přesně popisovat další chování,
znamenalo by to, že dokážeme vypočítat budoucnost,
což je blbost
když vzpomenu na proudění a termodynamiku ze školy a matematický aparát který to řeší , nedělám si o výsledcích velké iluze
![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
2.6.2023 11:15 Reaguje na vaberhttps://www.novinky.cz/clanek/veda-skoly-satelitni-snimky-odhalily-prazske-tepelne-ostrovy-40402725
Petr Eliáš
1.6.2023 06:42 Reaguje na Miroslav Vinkler1) https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2018/02/WGIIAR5-Chap8_FINAL.pdf
2)https://www.ipcc.ch/report/ar6/wg1/downloads/factsheets/IPCC_AR6_WGI_Regional_Fact_Sheet_Urban_areas.pdf
3) https://www.researchgate.net/publication/261718817_How_much_of_the_world's_land_has_been_urbanized_really_A_hierarchical_framework_for_avoiding_confusion
Vaclav Kavka
31.5.2023 16:06Jarka O.
31.5.2023 18:42Jiří Svoboda
31.5.2023 19:14 Reaguje na Jarka O.Jarka O.
1.6.2023 10:54 Reaguje na Jiří SvobodaJan Čejka
31.5.2023 21:03Radim Polášek
1.6.2023 18:21 Reaguje na Jan ČejkaHonza Honza
1.6.2023 09:49Lesy nesázíme (jen) pro ukládání uhlíku, mají řadu jiných funkcí: ochlazování, zadržování vody, eroze, udržování klimatu, biotic. pumpa. K ukládání uhlíku můžeme přihlédnout- paseky, hlubokokořenící stromy,
ale základem je takový les, aby prosperoval a ne aby ukládal uhlík. Kdybychom takovou cestou postupovali, museli bychom lesy vykácet a zřídit stepi, které uhlík ukládají, což by byla zkáza naší přírody.
Základem má být fungující příroda, zalesnění, zastínění, zadržování vody.
Chyba je pro jednu věc nevidět celek: v NP nechat les sežrat kůrovcem, jenom proto abychom zachovali přirozený vývoj (ev. kdybychom do tohoto zničeného lesa pustili stádo koz dle p. Vinklera, zkáza bude dokonána a vznikne vysušená pustina s kameny a ojedinělými trsy suché trávy jako ve středomoří)
Pro diverzifikaci pouštět do našich vysušených lesů stáda býložravců, mamutů, kteří by les totálně zničily.
Už nyní přemnožení býložravci les poškozují, přitom náš zájem by měl být, aby les byl v dobré kondici, ne abychom měli paseky a muflony.
Tento plochý přístup se projevuje všude: kvůli prosperitě hospodářství se neúměrně zadlužit (Babiš), kvůli snížení dluhu se dostat do recese (pětikolka), kvůli Krymu riskovat atomovou válku a vyhubení lidstva.
Břetislav Machaček
1.6.2023 10:05 Reaguje na Honza Honzadělá levá a obě se tváří jako spása přírody. To je ta největší
chyba, která páchá ty největší škody na přírodě. Každá zájmová
skupina si přeje a prosazuje to své a v globále je to chaos a
s prominutím bordel a to ho haním, protože ho vede k prosperitě bordelmamá, ale u nás každou chvíli ke zkáze jiný blb !