Petr Palacký: Lijme nový beton ne do neefektivních atomovek, ale do nových přečerpávacích elektráren
Výroba jaderné elektřiny, jak dobře víme, je pravým opakem flexibility. Výstavba je extrémně dlouhá a investičně extrémně nákladná. Aby se aspoň trochu komerčně vyplatila, je nutné, aby k její výrobě docházelo co možná pořád.
Fotovoltaická elektřina zažívá celosvětový boom. Pokud by byly solárními panely pokryty všechny vhodné střechy (a jenom ty) v České republice, měla by potenciál pokrýt 27 % české spotřeby elektřiny (studie EGÚ Brno). Při započtení nákladů na výstavbu i na vlastní výrobu je elektřina z jádra 4,5x dražší než elektřina ze slunce (3,5 Kč/kWh vs. 0,8 Kč/kWh, údaje k roku 2020).
Už dnes se ale dostáváme do situace, kdy další rozvoj solární elektřiny nebrzdí technická omezení pro její výrobu, ale možnosti pro její distribuci a skladování.
Právě proto potřebujeme více úložišť energie. Ať už decentralizovaných v podobě domácích baterií i baterií elektromobilů, tak těch velkých.
Každý instalovaný megawatt výkonu přečerpávacích elektráren dokáže vyrobit elektřinu s téměř nulovými provozními náklady a zároveň výrazně přispívá ke stabilitě energetické soustavy.
Ministerstvo životního prostředí vytipovalo 6 nových lokalit pro výstavbu nových přečerpávacích elektráren na místech, kde nejsou významně v konfliktu s ochranou přírody a krajiny. Vždy využívají aspoň jedné ze stávajících vodních nádrží. V některých případech v podstatě stačí ke stávajícím vodním elektrárnám doplnit druhou turbínu, která by zajišťovala „zpětný chod“.
Já vím, že česká společnost má ráda velké investice, protože při nich máme pocit, že díky nim nám jako společnosti „bude líp“.
Přečtěte si také |
![](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/dlouhestrane_424.jpg)
Tak pojďme prosím lít nový beton namísto do neefektivních atomovek do nových přečerpávacích elektráren.
Na okraj dodávám, že na rozdíl od jaderných elektráren dokážou být ty přečerpávací vizuálně krásné.
reklama
![Palacký Petr foto - Palacký Petr](https://aa.ecn.cz/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/312929176_10160408989562020_3950086190926152584_n.jpg)
Dále čtěte |
![Dukovany Foto: GLOBAL 2000 Flickr Dukovany Foto: GLOBAL 2000 Flickr](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/15535245280_08605119b9_ka.jpg)
![Jaderná elektrárna Temelín Foto: Jakub Soucek Flickr Jaderná elektrárna Temelín Foto: Jakub Soucek Flickr](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/21607757953_c28f1720ac_ka.jpg)
![Foto: ČEZ Foto: ČEZ](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/01_vodni-dilo-a-elektrarna-orlika.jpg)
Další články autora |
Online diskuse
Všechny komentáře (77)
Slavomil Vinkler
19.7.2024 12:09 Reaguje naJaroslav Řezáč
19.7.2024 19:31 Reaguje na Slavomil VinklerPetr Pekařík
20.7.2024 09:40 Reaguje na Jaroslav Řezáčsmějící se bestie
19.7.2024 14:52 Reaguje nazmiňované, musí vždy jistit stabilní zdroj - to jsou ty atomovky, které měly být v provozu všechny 3/Temelín II, Dukovany, Blahutovice, před vstupem ČR do EU !
Jaroslav Řezáč
19.7.2024 19:30 Reaguje naPetr Pekařík
20.7.2024 09:41 Reaguje na Jaroslav ŘezáčKarel Ploranský
21.7.2024 12:08 Reaguje na Petr PekaříkSlavomil Vinkler
19.7.2024 12:07pamatujme: Náklady jsou vždy, vždy a pouze na mzdy a na splácení investičních peněz. A to platí i o uhlí a ropě, které jsou v zemi zcela zdarma (aniž bych protěžoval fosil).
Jarek Schindler
22.7.2024 04:05 Reaguje na Slavomil VinklerPetr Zedníček
19.7.2024 12:22Slavomil Vinkler
19.7.2024 13:17 Reaguje na Petr ZedníčekJaroslav Řezáč
19.7.2024 19:34 Reaguje na Slavomil VinklerLukas B.
19.7.2024 12:22a porovnejmě třeba takový Temelín (celý areál elektrárny má necelé dva čtverečné kilometry) a výkon těsně nad 2GW, denně tedy zhruba 50GWh a tedy 25GWh/km2/den a dlouhé stráně cca 0,4km2 (horní + dolní nádrž plus něco málo navrch) a 3,7 GWh úložnou kapacitu, dejmetomu dvakrát za den, tedy 7,4 GWh, tedy 18,5 GWh/km2/den, a k tomu by bylo vhodné započítat přiměřenou plochu pro fotovoltaiku aby to dokázalo dvakrát za den přečerpat vodu nahoru*).
z takového srovnání vychází přečerpávačka s fotovoltaikou jako výrazně větší žrout krajiny.
*) když tedy nebudeme šťourat s logickou otázkou, kolik fotovoltaiky a jak velkou přečerpávačku potřebujeme pro čtrnáct dní pošmourné oblohy, žánop.
Radek Čuda
19.7.2024 12:31A když už se pan radní tak hezky rozjel, tak ... "Ministerstvo životního prostředí vytipovalo 6 nových lokalit pro výstavbu nových přečerpávacích elektráren na místech, kde nejsou významně v konfliktu s ochranou přírody a krajiny."
A je to názor jen Vršovic, nebo ten názor sdílejí i místní samosprávy a obyvatelé těch lokalit?
Prostě pokud někdo začne něco plácat o přečerpávačkách, tak by měl dát do placu konkrétní, zcela jednoznačně vymezené lokality a přihodit k tomu celkové investiční náklady a doklady o projednání záměru s dotčenými subjekty.
Bez toho je to jen výkřik do tmy.
Aby bylo jasno, obecně rozhodně proti přečerpávačkám nejsem, ale zde ještě více než jinde platí, že ďábel se skrývá v detailu.
MŽP je ovšem vytypovalo tak, že hleděli do mapy a řekli "tady by to šlo". Pan radní to asi ve svém entusiasmu vzal jako hotovou věc potvrzující jednoznačně jeho pravdu :D
Radek Čuda
19.7.2024 13:09 Reaguje naAle i ta, kterou Vršky označily jako nejaktuálnější ... ta u Orlíku ... místní samosprávy fest překvapila.
Lukas B.
19.7.2024 14:19 Reaguje na Radek ČudaRadek Čuda
19.7.2024 15:45 Reaguje na Lukas B.Petr Pekařík
20.7.2024 09:44 Reaguje na Radek ČudaMartin Vlk
19.7.2024 13:09Lukas B.
19.7.2024 13:45 Reaguje na Martin VlkJiří Svoboda
19.7.2024 13:56 Reaguje na Martin VlkSamozřejmě, kdyby měly přečerpávačky sloužit pro sezónní akumulaci, tak se nezaplatí ani za tisíc let.
V principu lze JE regulovat nebo na léto vypínat a prodlužovat tak její životnost a dobu výměny paliva. To je, myslím, o ochotě koukat se na věc objektivně.
Slavomil Vinkler
20.7.2024 20:31 Reaguje na Jiří SvobodaEmil Novák
20.7.2024 21:13 Reaguje na Slavomil VinklerJan Matěna
19.7.2024 13:48Stanislav Hrouzek
20.7.2024 15:08 Reaguje na Jan MatěnaMají svoji ideologii a podle ní ohnou cokoli...
Lukas B.
19.7.2024 14:21Miloš Zahradník
20.7.2024 11:20 Reaguje na Lukas B.Nikdy jsem ale poradne nepochopil, proc v te davne dobe, kdy jsem chodil na zakladni skolu bylo mezi mladezi tak oblibene rceni "blby jako Palacky" ;)
Lukas B.
20.7.2024 19:00 Reaguje na Miloš Zahradníkostatně ohledně kolotočů s živými zvířaty s panem autorem souhlasím.
Richard Vacek
19.7.2024 14:21Břetislav Machaček
19.7.2024 15:12zřídit školící středisko, které bude odstřiženo od sítí a napojeno pouze
OZE, baterie a nějakou tu přečerpávačku. Samozřejmě nic se ale nesmí naddimenzovat, protože to je v praxi drahé a nerealizovatelné.
Pokud zdroje naddimenzuji, tak to může fungovat, ale za kolik a proč?
Abych dokázal funkčnost za každou cenu? Navíc zeleným vadí každá plánovaná
přehrada a přečerpávačky s rapidním kolísáním hladin nikoliv? Ví oni
vůbec, že jako biotopy pro zvířata jsou bezcenné , ba přímo škodlivé?
V tom školícím středisku by poznali, jaké je to žít bez stability sítí
a konečně pochopili, že žijí v říši pohádek. Baterky stabilizují sítě
s OZE na pár hodin, s přečerpávačkou možná dní, ale co týdny a zimní
měsíce se zvýšenou spotřebou proudu a nízkou produkcí? K tomu přidat
ještě paroplyn se zásobníky plynu nakoupeného v době převisu na trhu
a nebo bez zásobníků za vysoké spotové ceny? Je vidět, že se dali na
humanitní studia proto, že byli slabí na matematiku a fyziku, což je
omlouvá, ale to školení by bylo opravdu poučné i pro politiky EU.
S Leynovou se totiž v EU nic měnit nebude a pouze se kosmeticky něco
málo poopraví. Zeleným totiž vděčí za zvolení a tak jim splní sny o
Zelené EU i kdyby to mělo pro ekonomiku dopadnout katastroficky.
Břetislav Machaček
19.7.2024 15:27 Reaguje na Břetislav Machačekstačí v létě 20 panelů, ale namontuje si jich 60, aby měl proudu
dost i v zimě. Tak jsem se ho zeptal, co s proudem z těch 40 v
létě, tak mi odpověděl, že je to starost státu, co s tím udělá
a hlavně ať mu za ten proud NĚKDO zaplatí. Navrhl jsem ustřižení
drátů od sítě, ať využije ten nadbytek sám a řekl, že takové
baterie nejsou. Načež jsem mu řekl, že až budou, tak smeknu a
dám OZE zelenou. Podmínkou pro většinu ekonomiky a života je
stabilita a nikoliv ty skoky mezi převisem a nedostatkem.
Lékem pro OBČASNÉ producenty a odběratele je pouze cena. Za
převisu dávat symbolickou cenu a při nedostatku mu prodávat
za násobek ceny za kterou nakupují proud stálí odběratelé
bez výkyvů v odběru. Pak si rozmyslí tu investici do zdrojů,
které vyžadují proti rozkolísání další zařízení za miliardy.
Josef Volfík
19.7.2024 15:24Radim Polášek
19.7.2024 15:35 Reaguje na Josef VolfíkBřetislav Machaček
19.7.2024 15:38 Reaguje na Josef VolfíkK tomu další tisíce kilometrů nových vedení a trafostanic. Asi mám
jiný názor na to, co je krásné, než pan radní za ZELENÉ !!!
Jarka O.
20.7.2024 12:17 Reaguje na Miloš ZahradníkOtakar Šída
19.7.2024 15:44Jaroslav Pobeha
20.7.2024 12:33 Reaguje na Otakar ŠídaRadim Polášek
19.7.2024 16:02Zrovna u toho betonu, na stejnou produkci elektřinu je potřeba u větrníků několikanásobně většího množství betonu než se spotřebuje na jadernou elektrárnu.
A navíc během životnosti jedné jediné jaderné elektrárny se fotovoltaické i větrníkové zdroje kvůli podstatně nižší životnosti obmění tak asi třikrát. Neboli při porovnávání se i finanční náklady i všechny nutné přírodní zdroje, které je nutno pro stavbu vytěžit někde z nějakých dolů a za vynaložení dalších surovin a energie zpracovat, musí se pro fotovoltaiku a větrníky vynásobit třemi. Podobné to bude třeba u bateriových úložišť, pokud se použijí LiFePO4 baterky nebo jiné se stejnou životností. U klasických lithiovek to nebude jen třikrát ale spíš tak 8 - 10 x.
Pouze přečerpávací elektrárny slibují životnost srovnatelnou s jadernými elektrárnami. Případně při dobře provedené a vyprojektované stavbě ještě vyšší životnost, protože tam žádná komponenta striktně omezenou životnost, jako jsou konstrukční materiály uvnitř reaktoru vystavené při provozu JE jednoznačně limitující jaderné korozi.
Ale pořád žádnou elektřinu nevyrábějí a už vůbec ne zdarma, protože mají nějaké odpisy a nějaké náklady na údržbu. U bateriových uložišť je to běžně několik korun za každou akumulovanou kilowatthodinu, které se musí připočítat k ceně elektřiny nakupované bateriovým úložištěm. U přečerpávací elektrárny to je hodně variabilní, protože mají hodně variabilní technické řešení a místními podmínkami naakumulovanou energii v jednotce vody i další věci. Vždy to ale nějaká koruna bude, kterou je třeba připočítat k ceně elektřiny nakupované přečerpávačkou pro uložení té energie do potencionální energie vody.
Otakar Šída
19.7.2024 16:08Libor Dimitrov
19.7.2024 16:26Martin Švancar
19.7.2024 17:36Martin Švancar
19.7.2024 17:36Stanislav Hrouzek
19.7.2024 20:27Kapacita elektřiny v přečerpávacích elektrárách stačí na několik prvních hodin výpadku občasných zdrojů elektřiny...
František Orság
19.7.2024 22:41Jan Mach
19.7.2024 23:11Radim Polášek
20.7.2024 07:49 Reaguje na Jan MachPro zajímavost, dnešní běžný FV panel 500 - 600 W má rozměry 2093x 1134 mm, to odpovídá výkonu 1kw z plochy 3,95 - 4,74 m2. při intenzitě slunečního svitu 1 - 1,1 kW na metr čtvereční to odpovídá účinnosti 19 - 25 %.
Dnešní běžná polní FV elektrárna dává výkon 1 kW z asi každých 10 m čtverečních pole. Kvůli optimálnímu oslunění totiž nemůžete dávat stojany s FV panely těsně vedle sebe plus potřebujete obslužné plochy, aby šlo jednotlivé stojany s Fv panely rozumně a ekonomicky udržovat a opravovat plus potřebujete nějakou plochu na ostatní technologie. takže polní Fv elektrárna má s dnešními panely účinnost tak 9 - 10 %. Maximálně. Podobnou účinnost, možná o něco větší, mají velké střešní FV elektrárny na plochých střechách továrních hal. Protože tam jsou realizovány stejné technologické požadavky na snadnou údržbu a opravy nějakým firemním provozním elektrikářem a čističem FV panelů.
U malých střešních instalacích na rodinných domcích je účinnost papírově vyšší, protože u většiny těchto konstrukcí na šikmých střechách jsou panely dávány těsně k sobě. Pokud má střecha takový sklon, že v době nejintenzívnějšího záření kolem poledne jdou sluneční paprsky kolmo, může být maximální ůčinnost střešní Fv elektrány až rovná vlastní účinnosti panelů 19 - 25 %. Pokud se jako plocha Fv elektrárny počítá plocha střechy zakrytá FV panely. Obvykle ale je sklon střechy jiný než optimální.
Ale na šikmou střechu obvykle není žádný přístup, natož aby se tam mohly panely udržovat a snadno měnit. Zašpinění panelů dlouhodobě snižuje účinnost FV elektrárny a když nějaký panel má dokonce poruchu, zvláště nějaký uprostřed FV panelů, Musí se draze demontovat pomocí zvedací techniky speciální firmou třetina, polovina Fv panelů, než se dostane k tomu vadnému. A často ani majitel malé střešní fotovoltaiky vůbec neví, že má na střeše vadný panel a reálná účinnost jeho střešní fotovoltaiky je tak dlouhodobě snížena.
vladimír šmídl
23.7.2024 16:30 Reaguje na Jan Machjosef vyskočil
20.7.2024 02:38Vladimír Hošek
20.7.2024 09:34Miloš Zahradník
20.7.2024 11:16 Reaguje na Vladimír Hošek(Jemna poznamka smerem k redakci ekolistu, jeho redakcni politice
a vice ci mene zdarilem vyberu autoru :)
Dave Black
20.7.2024 12:121) Situace s energiemi např. také z alternativních zdrojů pro výrobu el. energie = dále EE (sluneční záření, síla větru a vody jsou zcela zdarma) je zapříčiněna idiocií tzv. vyspělé společnosti (viz. např. nulová či záporná ! hodnota energie na trhu atd., dále netřeba komentovat, zisk a peníze nade vše.)
2) Výroba energie z jádra nemůže být flexibilní, JE jsou budovány právě pro dlouhodobě plusminus stálou produkci EE. Je zde mnoho pro a proti, zásadní je zejména bezpečnost sensu lato a zdroj či původ paliva. Obecně je známa závislost na Rusku, pokrytectví, lži a blamáž politiků také.
3) V zemi nepředvídatelnosti, absurdna, nejistot atd., tzn. V ČR, je situace např. z FVE nyní „nějaká“, „zítra“ může být zcela jiná (jak tomu bylo již vícekrát v mnoha dalších případech). A např. viz. nově poplatek (mezi mnoha jinými příplatek majitelům solárních elektráren k ceně silové elektřiny dodané ze sítě pro nepředvídatelnost a nestálost dodávek EE do sítě). Toto už mělo být dávno ošetřeno společně s dotačními pobídkami pro instalaci FVE – jako obvykle v ČR zcela neprofesionální a nedotažený (ale úředníkům a odborníkům královsky placený) přístup - opět bez jakékoli zodpovědnosti (jak jinak, jsme v ČR … holt to odborníci asi nevěděli nebo lépe, nechtěli vědět a prezentovat veřejnosti). V kontextu záměrně manipulativního, šlendriánského a kapitalistického (vykořisťovatelského) přístupu očekávám – zdražení EE (z různých důvodů), zdražení EE poté, co bude mít podstatná část populace elektromobil (stane se na EE zcela závislá), zdražení EE pro uhrazení výstavby nových jaderných bloků, uložení vyhořelého paliva atd. (někdo = občan to zaplatit musí), zdražení EE – ČEZ musí vykazovat miliardové zisky, manažeři musejí mít miliónové odměny za skvěle odvedenou práci = občan platící za EE mnohem více, než by reálně mohl) atd. atd. Stručně - pořizovatel FVE má jedinou cestu - ostrovní systém.
4) Pominu li rizika přečerpávacích elektráren a jejich minimálně regionální vliv na životní prostředí, pak jsem s vámi zajedno. Nicméně momentálně nejsou schopny nahradit všechny stávající (a také v nadcházejících letech utlumující se) výrobní kapacit EE (do budoucna snad, společně s Emixem).
5) Úložiště EE jsou cestou a nadějí, ale vzhledem k zatím ne příliš pozitivnímu poměru cena/výkon/doba provozu/bezpečnost/zátěž na životní prostředí a náklady na likvidaci ne příliš efektivní variantou. Zde ale očekávám nová a efektivnější řešení, takže do budoucna rozhodně ano.
Dave Black
20.7.2024 12:171) Situace s energiemi např. také z alternativních zdrojů pro výrobu el. energie = dále EE (sluneční záření, síla větru a vody jsou zcela zdarma) je zapříčiněna idiocií tzv. vyspělé společnosti (viz. např. nulová či záporná ! hodnota energie na trhu atd., dále netřeba komentovat, zisk a peníze nade vše.)
2) Výroba energie z jádra nemůže být flexibilní, JE jsou budovány právě pro dlouhodobě plusminus stálou produkci EE. Je zde mnoho pro a proti, zásadní je zejména bezpečnost sensu lato a zdroj či původ paliva. Obecně je známa závislost na Rusku, pokrytectví, lži a blamáž politiků také.
3) V zemi nepředvídatelnosti, absurdna, nejistot atd., tzn. V ČR, je situace např. z FVE nyní „nějaká“, „zítra“ může být zcela jiná (jak tomu bylo již vícekrát v mnoha dalších případech). A např. viz. nově poplatek (mezi mnoha jinými příplatek majitelům solárních elektráren k ceně silové elektřiny dodané ze sítě pro nepředvídatelnost a nestálost dodávek EE do sítě). Toto už mělo být dávno ošetřeno společně s dotačními pobídkami pro instalaci FVE – jako obvykle v ČR zcela neprofesionální a nedotažený (ale úředníkům a odborníkům královsky placený) přístup - opět bez jakékoli zodpovědnosti (jak jinak, jsme v ČR … holt to odborníci asi nevěděli nebo lépe, nechtěli vědět a prezentovat veřejnosti). V kontextu záměrně manipulativního, šlendriánského a kapitalistického (vykořisťovatelského) přístupu očekávám – zdražení EE (z různých důvodů), zdražení EE poté, co bude mít podstatná část populace elektromobil (stane se na EE zcela závislá), zdražení EE pro uhrazení výstavby nových jaderných bloků, uložení vyhořelého paliva atd. (někdo = občan to zaplatit musí), zdražení EE – ČEZ musí vykazovat miliardové zisky, manažeři musejí mít miliónové odměny za skvěle odvedenou práci = občan platící za EE mnohem více, než by reálně mohl) atd. atd. Stručně - pořizovatel FVE má jedinou cestu - ostrovní systém.
4) Pominu li rizika přečerpávacích elektráren a jejich minimálně regionální vliv na životní prostředí, pak jsem s vámi zajedno. Nicméně momentálně nejsou schopny nahradit všechny stávající (a také v nadcházejících letech utlumující se) výrobní kapacit EE (do budoucna snad, společně s Emixem).
5) Úložiště EE jsou cestou a nadějí, ale vzhledem k zatím ne příliš pozitivnímu poměru cena/výkon/doba provozu/bezpečnost/zátěž na životní prostředí a náklady na likvidaci ne příliš efektivní variantou. Zde ale očekávám nová a efektivnější řešení, takže do budoucna rozhodně ano.
Jaroslav Pobeha
20.7.2024 12:25Prečerpávačky či úložská by pre krajinu ako ČR boli nutné v stovkách GWh možno jednotkách TWh. Kedy a kde sa postavia a za akú cenu ? Koľko bude stáť ich údržba ?
Viktor Šedivý
24.7.2024 11:42 Reaguje na Jaroslav PobehaA o nějaké regulaci takového systému by si ČEPS mohl nechat jen zdát.
Jindřich Štěpánek
20.7.2024 13:52Pokud ne, měl by být článek vrácen autorovi k dopracování
Jarek Schindler
21.7.2024 00:11Karel Ploranský
21.7.2024 12:07Naprosto nic nemám proti myšlence stavět další přečerpávací elektrárny - pro stabilitu sítě je to úžasná věc. Ale pokud si pan radní myslí, že to nahradí potřebu JE, tak je zcela mimo realitu.
Energie naakumulované v přečerpávačkách totiž nikdy nebude tolik, aby pomohla na dobu delší než v řádu dnů. Zimní období, kdy FVE nedávají skoro nic, je ale bohužel delší...
Oldřich Vašíček
22.7.2024 11:54Stále stejná otázka pro propagátory FVE (stále bez odpovědi). Kolik stojí energie z FVE v noci? ;)
Milan Milan
23.7.2024 09:18Emil Novák
23.7.2024 09:42 Reaguje na Milan MilanRadim Polášek
23.7.2024 14:05 Reaguje na Emil NovákAsi tedy nebude problém mírné omezení produkce JE Dukovany v létě kvůli nedostatku vody a naopak plné využití produkce elektřiny a tepla pro dálkové vytápění Brna v zimě.
Viktor Šedivý
24.7.2024 11:44 Reaguje na Milan MilanBřetislav Machaček
24.7.2024 13:03 Reaguje na Viktor Šedivýi plovoucí ukotvené v proudu a využívající sice malý potenciál vodní energie, ale o to mnohem levněji. Jsou na stejném principu jako plovoucí mlýny v Podunají, kde se vodní kolo otáčí mezi dvěma trupy lodí zakotvených v řece.
Kopírují výšku hladiny při změnách množství vody a nejsou
tak velkou překážkou ani rybám při jejich putování řekou.
Mají téměř stálý výkon, což je vhodné jako zdroj pro stálý
odběr. Stavební nároky jsou téměř nulové(ukotvení) a plusem
je jejich mobilita podle místa odběru. Viděl jsem takovou
minielektrárničku pro chatu na potoce používanou pouze
v době pobytu majitele. Při příjezdu ji na kolech vytáhl
z kůlny, sjel s ní do potoka a připojil kabeláž. Utáhla
mu osvětlení, chladničku a po jejím vypnutí večer i TV.
Před odjezdem s ní z potoka vyjel a zaparkoval ji do
kůlny a nezbyla po ní v potoce ani stopa, snad jen
to, že pomocí balvanů tam byl ten potok mírně zúžen.
Jako kutil ji postavil údajně po večerech za týden a
provozoval ji bez povolení, byť se nejednalo o pevné zařízení a stavbu, ale není radmo dráždit závistivce.
Hluboce jsem smekl nad jednoduchým a levným řešením.
Zhlédl se právě u mlýnů v Podunají a mobilitu dovedl
k dokonalosti uklizením do kůlny mimo pobytu na chatě.
On tam pouze nepoužil plováky, ale konstrukci vozíku
a jako kotvu lana ke stromům u potoka. Jinak pro
stavbu přehrad by se ještě mnoho míst našlo( prý jich
je vytipováno několik desítek), ale není vůle a peníze.
Takže nebudou a je třeba lidem pouze nalhat proč ne.
A nebudou ani protipovodňové a asi i vodárenské, když
je státní kasa bezedná(v tom smyslu, že co se do ní
vloží, tak se ztrácí neznámo kam bez náležitého efektu).
Ještě že těch přehrad vybudovali tolik naši předci, neboť
my už nikdy nic nepostavíme.
Radek Čuda
24.7.2024 13:46 Reaguje na Břetislav MachačekPřehrady vybudovali předci, bo měli tenkrát ještě jakž takž kde, a i to bylo občas na hraně. Například celkem zásadním podmínkou pro vybudování Lipna byl odsun (zaniklo kvůli němu bezmála sto vesnic) a jako takové Štechovice a Slapy jsou fajn, ale když člověk vidí fotky/filmy třeba takových Svatojánských proudů, tak ... jsem celkem rád, že to dilema nemusím řešit, bo zařval opravdu překrásný kus řeky+údolí.
Viktor Šedivý
24.7.2024 16:00 Reaguje na Břetislav MachačekOvšem mluvíme tu o stovkách W, možná o jednotkách kW. Likvidace tepelných elektráren GreenDealem ale vyžaduje najít spolehlivé zdroje s trvalým výkonem mnoho GW.