František Pelc: Do naší krajiny patří vlk i ovce
![Vlci zachycení fotopastí na Broumovsku, rok 2015. Vlci zachycení fotopastí na Broumovsku, rok 2015.](/aaa/img.php?src=/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/vlk_broumovsko.jpg&w=666)
Útokem postižený chovatel chová na Broumovsku 3000 ovcí. Devíti až jedenáctičlenná smečka vlků před půlnocí v pátek 16. října pronikla na jednu z ohrazených pastvin a zabila šest ovcí na místě a dalších 15 poranila, některé fatálně. Protože naši zaměstnanci drží pohotovostní službu, byl incident konzultován již o půlnoci telefonicky, v sobotu pak přímo na místě. Ze zabitých zvířat byla dvě již zčásti zkonzumována. K tomu vlci potřebovali určitě trochu času. Pastvina nebyla proti útokům vlků dostatečně zabezpečena. Uzlíkové pletivo asi metr vysoké, bez elektrického drátu, bez přichycení k zemi (ochrana proti podlezení, podhrabání) a bez optické bariéry (ochrana proti přeskakování) a stádo ovcí bez dozoru pasteveckých psů funkční zábranou není. Ostraha stáda hlídačem, který jezdí podél plotu autem či na čtyřkolce, může také fungovat. Podmínkou ovšem je, aby nepršelo, auto po rozmoklé zemi neprojede. Noc, kdy k vlčímu útoku došlo, byla deštivá, hlídač seděl v autě a vlci o jeho přítomnosti nemohli mít ani tušení. Je to podobné, jako když myslivec sedí na posedu.
Hlídač stáda zjistil přítomnost vlčí smečky až ve chvíli, kdy žrala kořist, a snažil se ji bez úspěchu fyzicky zaplašit sám. Vlky k útěku přiměl až příjezd více lidí a vystřelení světlic. Přesto nadále sledovali ze vzdálenosti několika stovek metrů, jak se opravuje potrhané pletivo. K tomuto realisticky popsanému dílu příběhu je nutné dodat, že prakticky všechny šelmy svou kořist chrání. Odhánět predátora v takové situaci je riskantní a iracionální. Kdo má psa, může to potvrdit z vlastní zkušenosti.
Přečtěte si také |
![Foto: Crypto Wolf / Flickr Foto: Crypto Wolf / Flickr](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/vlk_424.jpg)
Chov hospodářských zvířat má neoddiskutovatelný význam pro údržbu krajiny a zaslouží si naši plnou podporu. V krajině jsou ale důležití i vlci jako vrcholoví predátoři. Jejich kořistí je totiž především mnohde přemnožená spárkatá zvěř, která způsobuje citelné škody lesníkům i zemědělcům. Úkolem státu je proto vytvářet podmínky pro koexistenci pastevectví a velkých šelem. Leccos se už udělalo, chovatelé mají nárok na kompenzaci škod, k dispozici jsou stoprocentní dotace na zabezpečení stád, hledají se možnosti, jak dále zjednodušit administrativu. Cesta to není jednoduchá, zkušenosti v různých státech Evropy jsou různé. Určitě je toho ještě dost k vylepšení. Ale tvrzení, že vlk do naší kulturní krajiny nepatří, jak v tuzemské debatě často zaznívá, určitě není rozumným konstatováním ani řešením. Jeleni a divoká prasata ano? Jinde v Evropě už není kulturní krajina?
Ano, vlk trávu nežere. Vlčí jídelníček tvoří z 98 % spárkatá zvěř, jako jsou jeleni, srnci či divoká prasata. Pokud by u nás tato zvěř nebyla tak přemnožená, vlk by se po více jak sto letech takto rychle na našem území nešířil. Zkušenosti z Německa, kde mají s návratem vlků delší zkušenosti, ukazují, že v krajině je možné hospodařit a zároveň tu mohou žít i divoké šelmy. Výsledky pilotních studií zde dokládají, že vhodně zvolený a správně nainstalovaný ohradník pomůže zabránit zhruba 85 % vlčích útoků. Zabezpečení stád je tedy klíčové. Je ale třeba také férově říct, že stoprocentní ochranu v přírodě – a nikoli jen v případě vlků – nelze zajistit nikdy. Ostatně ani jinde v životě. Pro to, abychom diskusi o velkých šelmách v naší přírodě a o tom, co je pro hospodáře potřeba ještě udělat, někam posunuli, jsou důležitá fakta, nikoli mediálně chytlavá sdělení.
Text původně vyšel v Lidových novinách 29. 10. 2020.
Přečtěte si také |
![Vlk, zachycený na fotopast v Orlických horách na konci září Foto: Hnutí Duha Olomouc Vlk, zachycený na fotopast v Orlických horách na konci září Foto: Hnutí Duha Olomouc](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/vlk-orlicke-konec-zari_1.jpg)
reklama
Dále čtěte |
![Medvěd hnědý Foto: Depositphotos Medvěd hnědý Foto: Depositphotos](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/depositphotos_125971480_s_1.jpg)
![Medvěd hnědý Foto: Depositphotos Medvěd hnědý Foto: Depositphotos](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/depositphotos_125971480_s_1.jpg)
![Vlci v Krkonoších Foto: Správa KRNAP Vlci v Krkonoších Foto: Správa KRNAP](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/vlci_krnap_1.jpeg)
Další články autora |
Online diskuse
Všechny komentáře (46)
regis24
9.11.2020 06:07Vinu nese chovatel, nikdo jiný.
Pracovnice na telefonu pomohla výborně, chovateli řekla, že každá rada je v tu chvíli drahá... Dobrý ne?
Keci o přemnožené zvěři a lovu vlky - to fakt bude stále AOPK omilat dokola ten nesmysl? V ČR myslivci ročně uloví kolem 400 tisíc kusů sparkate zvěře, vlci kulový...
A zkušenosti z NSR - v Sasku budou vlky lovit, protože škody které působí jsou neúnosné!
O náhlém rozšíření vlků po Evropě vypovídá dost i nedávno odchyceny jedinec, který měl čip původem z umělého chovu v Bělorusku.
Takže je to tak - vlci nemají v kulturní krajině v ČR místo, hlupák věří v opak.
![Miroslav Vinkler Miroslav Vinkler](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/cervenec2012-001.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Miroslav Vinkler
9.11.2020 06:26Již jenom za tento článek, který prokazuje absolutní neschopnost ředitele AOPK ČR by měl být František Pelc na hodinu odvolán.
Takovou snůšku blbostí jsem nečetl ani v bulvárních časopisech , ten člověk je doslova ducha mdlého.
"Hlídač stáda zjistil přítomnost vlčí smečky až ve chvíli, kdy žrala kořist, a snažil se ji bez úspěchu fyzicky zaplašit sám. Vlky k útěku přiměl až příjezd více lidí a vystřelení světlic. Přesto nadále sledovali ze vzdálenosti několika stovek metrů. "
Ano, to je ta vrozená vlčí plachost . Copak ta hlava skopová nechápe, že bude-li takový přístup pokračovat ,zcela bezpečně se dočkáme útoku vlka na člověka , nejlépe dítě.
Co potom bude psát ředitel AOPK ČR ,František Pelc? Zcela jistě, že to byla vina rodičů,protože si dítě měli lépe hlídat.
Michal Ukropec
9.11.2020 08:49 Reaguje na Miroslav VinklerJiří Daneš
9.11.2020 15:54 Reaguje na Miroslav VinklerLeon Zumr
9.11.2020 06:30Jan Šimůnek
9.11.2020 06:32Je dobré si povšimnout, jak autor mlží ohledně zabezpečení pastviny.
AOPK by měla jasně definovat metodiku stoprocentního zabezpečení pastviny. Náklady na vybudování takového zabezpečení by měla nést tato organizace (protože ona zde vlky z jakýchsi iracionálních důvodů chce) a veškeré škody, které vlci na takto zabezpečených pastvinách udělají, by měla nést také sama, explicitně na úkor mzdových prostředků.
Lukáš Kašpárek
9.11.2020 07:13pavel peregrin
9.11.2020 07:27 Reaguje na Lukáš KašpárekMichal Ukropec
9.11.2020 08:53 Reaguje na Lukáš Kašpárek![Plha z Kojčic Plha z Kojčic](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/falco1.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Plha z Kojčic
9.11.2020 07:29Jan Šimůnek
9.11.2020 17:04 Reaguje na Plha z KojčicVilém N
9.11.2020 07:42Michal Ukropec
9.11.2020 08:46Jarek Schindler
9.11.2020 09:24Jen namátkou třeba váš dotaz jestli: "Jinde v Evropě už není kulturní krajina?" Odpověď na tak slaboduchou otázku je velice jednoduchá. Ano i jinde v Evropě se nachází kulturní krajina. Ne všude v Evropě jsou ale pohoří jako Karpaty , Pyreneje, Apeniny. Ne všude v Evropě jsou podobné a do rozlohy srovnatelné lesy jako mají Pobaltské státy a Polsko na hranicích s Ruskem, Běloruskem a Ukrajinou. Ne všude jsou takové rozlohy liduprázdné či řídce osídlené krajiny jako mají například Skandinávské země. Všechny tyto příklady jsou příkladem krajin kdy přítomnost vlka nebyla přerušena nebo se i přes odpor místních obyvatel neustále vracel.
Váš problém pane Pelc bude v tom, že vy i když se tak tváříte o žádnou diskuzi nestojíte.
Místo diskuze navíc produkujete dost nesmyslné bláboly. Například :"Pokud by u nás tato zvěř nebyla tak přemnožená, vlk by se po více jak sto letech takto rychle na našem území nešířil". Tohle tvrzení je nehoráznost nejhrubšího zrna, které by člověk zastávající vaši funkci neměl šířit ani omylem.
Majka Kletečková
9.11.2020 13:52Případ chovatele tří tisíc ovcí na Broumovsku, které napadla vlčí smečka letos 16. října, je toho klasickým příkladem. Jeho ohrazení bylo jen asi metr vysoké, bez elektrického drátu a bez dozoru pasteveckých psů. Chovat v oblasti s výskytem vlků tak obrovské množství ovcí s tak nedostatečným zabezpečením mi připadá ze strany onoho chovatele jako nezodpovědné a velký hazard. Přesto má nárok na kompenzaci škod? Pokud ano, pak se jedná o skutečnou velkorysost ze strany státu.
![Miroslav Vinkler Miroslav Vinkler](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/cervenec2012-001.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Miroslav Vinkler
9.11.2020 14:04 Reaguje na Majka KletečkováMajka Kletečková
9.11.2020 14:24 Reaguje na Miroslav VinklerV článku se píše o stoprocentních dotacích na zabezpečení stád (to by mohlo v reálu pokrýt třeba tři čtvrtiny skutečných finančních nákladů na přiměřené zabezpečení). Slabým místem bude zřejmě složitá administrativa. Pro tři tisíce ovcí, což je slušně velké hospodářství, už se ale vyplatí podstoupit nějaké administrativní martyrium.
regis24
9.11.2020 15:11 Reaguje na Majka KletečkováDotace nic neřeší - jaké zabezpečení má udělat chovatel aby zabránil vlkům? Takové nikdo nevymyslel.
A ať si AOPK a Duha s jejich vymaštěnými příznivci vykrikuje co chce. Dopadne to pro vlky opět stejně blbě - prostě nebudou. Nebudou totiž peníze na darmožrouty.
Majka Kletečková
9.11.2020 20:04 Reaguje na regis24Se psy jsem vyrůstala a mým prvním :-) byl český fousek, který patřil dědovi. V 10 letech jsem měla to štěstí, že jsem dostala skvělého jezevčíka dlouhosrstého. Dožil se 16 let, přestože občas ulovil potkana, který k nám drze vběhl z neudržované zahrady od sousedů. Pak následoval drsnosrstý jezevčík. Po jeho smrti jsme se ujali o něco většího voříška Dáši, kterého můj strejda našel v zavázaném pytli na silnici, kam ho cizí lidi vyhodili z auta a ujeli; kdybychom si ho nevzali, tak by ho strejda nechal utratit. Voříškovi brzy začal dělat společnost střední knírač nalezený jako štěně v igelitce v popelnici na opačném konci naší ulice v den, kdy měli přijet popeláři; říkali jsme mu Ťapka. No a teď nám hlídá Aida, kterou jsme si vzali z útulku. Ta připomíná přerostlého dobrmana.
Všichni naši psi měli vždycky důležitý úkol - hlídat dům, dvorek a zahradu. Pobývali většinu času venku, v bytě jim bylo po chvíli těsno nebo horko. Teď má Aida na zahradě velkou zateplenou dřevěnou psí boudu s předsíní jen pro sebe. Nejbližší vlci jsou v ZOO na Hluboké a ti divocí na Třeboňsku, což je docela z ruky. Takže se o Aidu nebojím.
Křečka jsme u nás nikdy nechovali. Ale jednu dobu jsme zásobovali všechny své známé morčaty, která jsme si pořídili kvůli našim králíkům tříslákům a bílým strakáčům. Kdosi nám poradil, že s morčetem budou králíci lépe prosperovat, takže jsme pak měli skoro v každém kotci s králíky nějaké morče.
A co Vaši dva čoklíci? Předem děkuji za odpověď.
Jan Olejníček
9.11.2020 20:27 Reaguje na Majka KletečkováLeon Zumr
9.11.2020 16:24 Reaguje na Majka KletečkováHunter
9.11.2020 14:21 Reaguje na Majka KletečkováČlánek p.Pelce je souhrn naprostých blábolů a je s podivem, že tento člověk má šéfovat aopk, což je organizace, která má dopady na řadu dalších aktivit a reálií.
Jarek Schindler
9.11.2020 15:52 Reaguje na Majka KletečkováOni tihle ekologové a různí ochranáři , jak jsem zjistil, většinou nediskutují. Pouze vydávají tu svou "pravdu " za tu jedinou.
No třeba to vezmete za ně a odpovíte na pár otázek.
1. Myslíte si, že jdou všechny pastviny oplotit a zabezpečit?
2. Myslíte si, že je možné denně přehánět ovce na nějakou
zabezpečenou pastvinu?
3. Ony jsou u nás snad vytýčeny nějaké oblasti s výskytem vlků?
4. Pokud nejsou tak kdy se vytýčí?
5. Pokud se nevytýčí nebude potřeba potom zadrátovat celou
republiku?
6. To bude chůze volnou přírodou chůzí mezi ploty?
7. V předchozím článku se hovořilo o až 85 % účinnosti u dobře
zabezpečené pastviny. Pan Pelc už hovoří o 85 % jako faktu. Nezdá
se vám že v tom "až o 85 % " a "o 85% " je dost velký rozdíl?
Pokud ano, nelže tedy náhodou pan Pelc?
8. Nebude při 85% účinnosti zabezpečení nakonec pravdou, že každá
pastvina byť sebelépe zabezpečená se nakonec vejde do těch
zbývajících 15 % ?
9. Mluvíte o chovu ovcí v oblasti s výskytem vlka. Nebylo by spíš
správnější mluvit o oblastech s chovem ovcí kde se najednou
vyskytl vlk?
10.Mluví se o tom jak to v okolních státech zvládají. Není to
náhodou pouhá lež? Podle různých článků a zpráv to totiž také
nezvládají.
11.Pokud má byt zvěř přemnožená, tak proč neustále a to v celé
Evropě vzrůstá počet útoků vlků na domácí zvířata?
12.Jak může vzrůstat počet útoků, když z 99%, pan Pelc již uvádí
pouze 98%, se vlk živí divokou zvěří?
A tak dále. Otázek se najde mnoho. No a jak je vidět není škoda jako škoda a za velkorysost považuji zatím spíš přístup chovatelů než různých eko.... včetně vás paní Kletečková či pana Pelce.
Jan Šimůnek
9.11.2020 17:01 Reaguje na Majka KletečkováVlk sem prostě nepatří a naši předkové udělali dobře, že ho zlikvidovali. Nehledě k tomu, že to, co útočilo na tom Broumovsku nejsou vlci, ale kříženci s vysokým podílem psa, takže ani z hlediska ochrany přírody ta zvířata nemají žádný pozitivní význam. Naopak hrozí, že se stanou zdrojem psích genů i pro autentické vlčí populace na východě Evropy a dál. Je třeba udělat totéž, co naši předkové, a tyhle bezcenné křížence vystřílet.
Michal Ukropec
9.11.2020 18:14 Reaguje na Majka KletečkováJirka Černý
9.11.2020 18:50 Reaguje na Majka KletečkováJan Šimůnek
10.11.2020 09:12 Reaguje na Jirka ČernýMichal Konečný
16.11.2020 11:59 Reaguje na Majka KletečkováPaní (nebo slečno) Kletečková, slyšela jste někdy v životě o logickém uvažování. To je totiž věc, která je fanatikům všeho druhu nebetyčně vzdálena. Ti lidé do pohraničí přišli a začínali z ničeho. Rozšiřovali úspěšně svoje stáda v krajině (co je na tom nezodpovědného) kde 150 let nebylo po vlku potuchy. Nebyl důvod stavět třímetrové ploty s betonovou podezdívkou a elektřinou. Zajímala jste se někdy, kolik stojí kilometr takového plotu, přičež je málo pravděpodobné, že by stát takovou stavbu vůbec povolil. Kdyby to někdo z chovatelů preventivně udělal, nejvíc byste křičeli vy ekonadšenci o zničené a zadrátované krajině. Teprve později přišli vlci a začali lovit.
Podle vašeho názoru by tedy chovatelé měli sebrat svá stáda a zakotvit s nimi někde u Kolína, kde vlci ZATÍM nejsou. A až tam dojdou, poženou se ovce zase dál.
Vy vlastně nenávidíte přírodu.
Jiří Daneš
9.11.2020 16:09Marek Pokorný
9.11.2020 16:33Jarda Vesničan
9.11.2020 18:34 Reaguje na Marek PokornýMarek Pokorný
9.11.2020 19:53 Reaguje na Jarda VesničanLesu zdar
Jarda Vesničan
9.11.2020 20:03 Reaguje na Marek PokornýBřetislav Machaček
10.11.2020 11:27 Reaguje na Marek Pokornýčasem i ve dne. To už se stává a bude stávat častěji. To vyprášení kožichu, kterého jste se
se lehce dotknul, by jim vrátilo plachost a strach
z člověka jako takového. Zkušenost se předává po
generace, ale nesmí být o beztrestnosti a o tom,
že člověk je pouze bezmocný tvor. To je ta chyba
na kterou upozorňuje většina diskutujících, mimo
pár zaslepenců a neználků. Pokud někdo pozná cizí slabost, tak si bude dovolovat stále víc a pak už nezbude, než radikální řešení, které bude na škodu
i těm divokým vlkům, protože se "svezou" i s těmi
kreaturami.
Jan Šimůnek
10.11.2020 12:08 Reaguje na Marek Pokorný![Jan Knap Jan Knap](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/82883401_2642398155993851_455239569571315712_n.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Jan Knap
9.11.2020 19:10 Reaguje na Marek PokornýJarek Schindler
10.11.2020 05:57 Reaguje na Marek PokornýJen ta natažená ruka? Že by tady kromě různých ekotrotlů natahoval ruku i někdo jiný? Můžete to upřesnit.
Břetislav Machaček
9.11.2020 19:14obhájit za každou cenu. Zatím ještě byly vypláceny nějaké ty náhrady,
ale brzo to AOPK "odborně" posoudí a nedoporučí odškodnění, protože nebyly splněny všechna jejich doporučení. Přijde zima, úbytek zvířat na pastvě
a jsem zvědav, co bude jejich novým cílem a kde. Možná pejsek či dítě
nějaké vlkomilky a pokud je bude holýma rukama bránit, tak podle pana ředitele jim nemá brát kořist a musí očekávat útok i na sebe. Nikomu nic
zlého nepřeju, ale pak se konečně pohnou ledy. Kormoráni taky museli
téměř zlikvidovat rybářství, aby se je povolilo lovit a s vlky to bude
podobné.
Majka Kletečková
9.11.2020 19:59 Reaguje na Břetislav MachačekBřetislav Machaček
10.11.2020 08:17 Reaguje na Majka Kletečkováti vlci za pár let přijdou až k vašemu plotu, pokud jim
nikdo nevrátí jejich plachost. Pak si můžete natočit hezké
video, jako to se zakousnutím dvou psů vlčí smečkou. Tam
jsem si myslel, že trochu přehodnotíte svůj pohled na vlky
a psy, ale vidím, že je to marné, marné , marné. Někdo se
prostě musí spálit sám, aby pochopil, že oheň pouze nehřeje,
ale že taky setsakra pálí a cizí zkušenosti nebere vážně.
Viktor Šedivý
9.11.2020 22:10To mi vychází, že na jeden takovýhle "přepad ovčína" musí připadat průměrně tisíc kusů spárkaté zvěře.
Fakt?
Leon Zumr
9.11.2020 23:29 Reaguje na Viktor ŠedivýBřetislav Machaček
10.11.2020 08:38 Reaguje na Leon Zumrtvářit vědecky. Na některé pomatence to zabere a pak tu
melou pořád ty kraviny o užitečnosti zdegenerované populace
vlků ve Střední Evropě. Problémy jsou sice i z klasickou
divokou populací, ale tam se nikdo nerozmýšlí jim vyprášit
kožich, když napadnou stáda. Tu může chovatel bezmocně
přihlížet a pokusit se je holýma rukama zahnat. Obdivuji
jejich pevné nervy, protože stát se to mi, tak udělám to,
co naši předkové a vlci už ke mně nikdy nepřijdou.
V "sebeobraně" mi to nemůže nikdo zakázat a ani dokázat.