Karel Zvářal: V lese prší dvakrát. Nebo taky vůbec
O lesích se ve škole učíme, že to jsou plíce planety, dnes říkáme i úložiště uhlíku, ale především jsou přirozenou klimatizací planety se schopností zadržovat vodu a postupně ji odpařovat. A také produkují cennou surovinu, celulózu. Dřevo stromů tak využíváme nejen na stavbách a v nábytkářství, ale je také materií pro výrobu papíru. Les se nám tak připomíná na každém kroku.
Dnešní hospodářské lesy se od těch původních dosti liší. Zejména pro potřeby průmyslu se v minulých stoletích vysazoval smrk, a to i na místech, kde nebyl jeho přirozený výskyt. Monokultura smrku je snadná pro výsadbu i následnou péči. Má však velkou slabinu, a to je mělký kořenový systém tohoto jinak krásného stromu, a tudíž i náchylnost k prosychání porostů při nedostatku srážek. Toho si byli někteří lesníci vědomi, a dávno varovali před další neuváženou výsadbou smrku. Hospodářské zájmy však převážily nad možnými riziky a nepohodlní kritici byli přeřazeni či raději odešli jinam.
Lesy jako klimatizace přehřáté planety
Antropocén se vyznačuje nejen zvýšenou až megalomanskou poptávkou po všech surovinách, ale také nešetrným přístupem ke krajině i mořským zdrojům. Plošné odlesňování, odvodňování či zavlažování v zájmu získání orné půdy, zastavění těch nejbonitnějších půd, napřímení toků, nevhodná skladba pěstovaných plodin, málo dodávané organické hmoty a její nahrazování průmyslovými hnojivy, absence ekologických prvků v silně exploatované agrární krajině – to vše vede k rychlému odtoku či odparu vody, jejímu špatnému zadržování v půdě a následnému přehřívání lokálního mikroklimatu s přesahem i do klimatu planetárního.Zatímco tepelné ostrovy jako města, vyasfaltované plochy, odkrytá ornice, lesní holoseče aj. zvyšují polední teplotu i o více než deset stupňů, souvislé lesní porosty si zachovávají stálejší teplotní poměry, kdy ve dne je v nich chládek, zatímco v noci tepleji než v otevřené krajině. Stromové patro chrání půdu před přehříváním, přičemž zejména listová hrabanka brání rychlému odparu vody, jaký probíhá na odkryté, holé orné půdě. A aby lesy hospodařily se srážkovou vodou ještě lépe, toho je možno dosáhnout správnou volbou vysazovaných dřevin.
Monokultura mělce kořenícího smrku v srážkově podprůměrných oblastech je náchylná k prosychání a napadení kůrovcem. Má-li smrk vláhy dostatek, je schopen chodbičky vytvořené drobným broučkem zalít smolou a tím ho zahubit. Je-li ale srážek málo, výsledek boje o přežití bývá často opačný.
A není bez zajímavosti, že smrky ve smíšených lesích zvládají epizody sucha lépe, než ty v monokulturách. Čím to asi je? Boj o vláhu zde není tak bratrovražedný, ve smíšeném lese se zpravidla dostane na všechny.
Voda v koruně, na zemi sucho
Hlouběji kořenící lesní listnáče jako dub, buk či habr si vytáhnou vodu i z větších hloubek, podobně jako modřín, sosna či jedle. Zatímco hustá koruna smrku zachytí většinu mírných srážek (tj. „pár kapek“ či vloček), u listnáčů každý deštík i sníh dopadnou od podzimu do jara na zem. A tento rozdíl v opadavosti listů vs. stálé jehličí tak přispívá k lepšímu hospodaření s menšími srážkami, neboť při přívalových deštích část drahocenných vod odtéká po povrchu a nestačí vsáknout do půdy.Proto je důležité namixovat skladbu porostů tak, aby v zimě bezlistý buk, dub či modřín propustil srážky až k zemi, které využije současně i půda cloněná celoročně zelenou korunou smrku.
Někdy o přežití či uschnutí stromu může rozhodnout několik milimetrů srážek, které si smrk „vypůjčí“ od sousedního opadavého stromu. Vedle mykorhizní symbiózy hub s kořeny stromů je i správně vybraný mix dřevin cestou k tomu, jak zvyšovat odolnost našich lesů před důsledky delších epizod sucha. Péče o smíšený les je sice o něco náročnější, ale takový porost je po všech stránkách ekologičtější a odolnější než mělce kořenící monokultura.
reklama
Dále čtěte |
![OZE a jaderná elektrárna Foto: Depositphotos OZE a jaderná elektrárna Foto: Depositphotos](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/depositphotos_28935917_s_1.jpg)
![Teploměr v krajině Foto: Depositphotos Teploměr v krajině Foto: Depositphotos](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/depositphotos_42438429_s_1.jpg)
![Foto: Depositphotos Foto: Depositphotos](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/depositphotos_90221190_s_2.jpg)
Další články autora |
Online diskuse
Všechny komentáře (25)
Tonda Selektoda
13.8.2023 11:40Les je prý ekologické společenství, které vzájemně kooperuje. Stromy, vegetace pod nimi, půdní živočichové, mechy a houby, se prý navzájem podporují, a to včetně zajištění výživy i akumulace a distribuce vody.
![Jakub Graňák Jakub Graňák](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/20170722_174729.jpg&w=48&h=48&iar=1)
![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
15.8.2023 22:17 Reaguje na Jakub Graňák![Jakub Graňák Jakub Graňák](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/20170722_174729.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Jakub Graňák
16.8.2023 07:49 Reaguje na Karel Zvářal![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
16.8.2023 08:57 Reaguje na Jakub Graňák![Jakub Graňák Jakub Graňák](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/20170722_174729.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Jiří Svoboda
17.8.2023 15:40 Reaguje na Karel Zvářal![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
17.8.2023 20:24 Reaguje na Jiří SvobodaJiří Svoboda
18.8.2023 10:15 Reaguje na Karel Zvářal![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
18.8.2023 11:40 Reaguje na Jiří Svobodahttps://ligalibe.cz/2020/12/22/hrozi-zakaz-asfaltovych-hlinenych-holubu/
Jiří Svoboda
18.8.2023 13:11 Reaguje na Karel ZvářalNa pořádné posouzení opravdu nestačí jen koukat po lese a vypouštět do okolí sebevědomé závěry. A nadávat lidem, kteří vám v něčem odporují.
Jiří Svoboda
18.8.2023 10:32 Reaguje na Jakub GraňákTakový člověk ale nevidí, že stromy, aby přežily a měly co odpařovat, musí vytahovat i vodu z hloubky. To může mít následky na celkovou vodní bilanci (nejen v samém lese ale i jeho okolí), která může být v dnešní době rychlé změny klimatu velmi nestabilní. Pokud se tyto aspekty nevezmou v úvahu a budeme k řešení problému přistupovat pouze z pozice člověka chodícího po lese, můžeme zaplakat nad výdělkem. To si autor článku zjevně není schopen uvědomit.
Jaroslav Vozáb
15.8.2023 10:06![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
20.8.2023 13:20 Reaguje na Jaroslav VozábBřetislav Machaček
16.8.2023 10:04společnosti. V chudé společnosti mělo dřevo cenu zlata a sázelo se to, co
vynášelo. Bohatá společnost si může dovolit mít les pouze pro radost ze
stromů a nikoli z vytěženého dřeva. Nevlastník lesa bude chtít cizí les
k potěše oka a ducha, ale vlastník v něm bude vidět zdroj obživy pro sebe
a své dědice. Pak je tu kategorie bohatců, kteří les k obživě nepotřebují
a klidně ho nechávají k té potěše oka a duše. No a pak stát, buď jako
hospodář v hospodářských lesích a nebo jako ochránce lesů k potěše oka.
Nelze tudíž smíchat do hromady všechny typy lesů, jak se o to dnes snaží
ti, které les neživí a nemusejí jako lesníci produkovat z lesů zisk.
Ano, v lesích prší nejenom dvakrát, ale les taky vyčesává z mraků a mlhy
vodu, Vodu zadržuje, ale taky vypařuje. On tím brzdí odtoky extrémních
srážek a zároveň chladí odpařováním krajinu. Bez lesů a to jakýchkoliv
by tu byla nevlídná vyprahlá krajina, kterou by nezachránily ani lijáky.
I v pouštích občas zaprší, ale voda zasákne, odteče a nebo se obratem
vypaří. V lese se zdrží do dalšího deště(pokud přijde) a vyrovnává se
tak bilance mezi mokrem a suchem. Vzývaná biodiverzita jsou nejen ty
rozvolněné řídké lesy, ale i husté stinné porosty, které zase potřebují
jiné organismy a zvířata. V přírodě existují i monokultury, které jsou
dílem přírody po požárech, vichřicích atd., ale nikdo do nich nenutí
sázet přírodě jiné druhy. Musíme si uvědomit, že člověk na monokultury
nepřišel sám, ale v přírodě poznal, že v monokultuře narůstají rovné
kmeny bez suků, což ve smíšeném porostu není. Proto je sázel a pěstoval
cíleně, aby měl na malé ploše co nejvíce kvalitních kmenů a nemusel z
lesa těžit jeden strom ze sta, jako u výběrových lesů. Nyní jsme v období, kdy je kvalitní dřevo nahraditelné dřevotřískou a dřevěný nábytek plasty a kovy. Potřeba kvalitního dřeva tak klesá i díky jeho ceně a společnost si může dovolit lesy pouze k potěše oka a duše více, než naši předci. Je tu ale otázka, zda je moudré kvalitní dřevo nahradit plasty, kovy a chemií slepenými třískami podřadného dřeva. Je to EKOLOGICKÉ a nebo je EKOLOGICKÉ využít kvalitní dříví a po použití ho vrátit do přírody spálením a nebo zetlením? Když spálím nekonzervovaný masív a nebo dřevotřísku potaženou laminátem, tak rozdíl pozná kdejaký osel, který kritizuje hospodářské lesy produkující kvalitní masív. Takže prosím všechny nadšence lesů pro potěchu oka a duše k zamyšlení, co je vlastně ekologické? Produkovat sajrajty typu dřevotřísek a nebo výrobky z masivu vypěstovaného v hospodářském lese? Já
tvrdím, že raději masiv z hospodářských monokultur, než dřevotříska z
náletu a nebo smíšeného lesa. Nezapomeňte ani na pracnost nahodilé těžby
a na to, že ji časem nebude mít kdo dělat. Zbydou na to pouze těžební
stroje a pro ně je monokultura ideálním lesem k těžbě a následné obnově.
Přimlouvám se tak u hospodářských lesů k mozaikovitým monokulturám na
pár hektarech snadno těžitelných i nahraditelných při kalamitách. I to
je ta vzývaná biodiverzita, kdy se budou v lese šachovnicově střídat
různé monokultury a dokonce i vytěžené paseky. Naopak netěžený smíšený
les bude nakonec monotónní a bez cyklických změn jako les hospodářský.
Jakub Brenn
16.8.2023 14:21 Reaguje na Břetislav MachačekVyrábí se u nás kvalitní nábytek z masivu nebo končí většina našich lesů na německých či rakouských pilách a pak si koupíme v nějaké hale na orné půdě nábytek z nějakých tmelených odpadních materiálů.
Vím, už jsme se o tom bavili víckrát, ale vždy mi tam naskočí ten export. Jinak věřím, že na svých pozemcích hospodaříte dobře a máte tedy bohaté zkušenosti. Takže chápu vaše argumenty, přesto bych se alespoň někde přimlouval za výběrové nebo přírodní nebo smíšené lesy.
Jan Škrdla
16.8.2023 17:47 Reaguje na Jakub BrennJakub Brenn
16.8.2023 14:31 Reaguje na Břetislav MachačekBřetislav Machaček
16.8.2023 17:48 Reaguje na Jakub Brennzajímavé z hlediska právě té biodiverzity, kdy postupně
živé organismy osídlují sousední pozemky. Kdysi bývalo
pravidlem i v listnatých lesích vysázet zvěři ostrůvky s
jehličnany, ve kterých v zimě tolik nefoukalo a byla tam
chráněna i před mrazem a sněhem. Naopak okraje lesů se
cíleně osázely ovocnými keři, aby se vítr z otevřené krajiny nedostal do lesa a zvěř tam nalézala potravu a klid. Já
už nikde mimo zahrady nehospodařím, ale celý život sbírám zkušenosti předků, kteří to měli odkoukané z přírody. Oni ty lesy pěstovali pro potomky, ale kdyby tušili, jak se k lesům potomci zachovají, tak by se na to asi vyprdli.
Zanedbaná prevence proti kůrovci a rezignace na kalamitu
je to, co je i příčinou vývozu kulatiny bez náležitého
zhodnocení. Proč stát masivně nepodpořil vznik nových pil v místech kalamity? No a pak samozřejmě trh se dřevem, kdy
na začátku kalamity byla kulatina tak drahá, že pila v
mém sousedství raději kupovala kulatinu z Ukrajiny. Samy
LČR se zbavily svých pil, techniky a pracovníků potřebných k prevenci kalamitního stavu a následný převis kulatiny na
trhu znamenal, se jí zbavit za každou cenu, protože kvalita
byla mizerná. Pily dnes nabízejí kůrovcová prkna a trámy,
které bych dal leda tak do kamen za cenu prvotřídního
dřeva. Smůlou našich lesů bylo mýtné stáří smrků a jejich
netěžení v době, kdy ještě nebyly napadeny kůrovcem. To
velké množství smrků v mýtném věku se kryje s obnovou
lesů po kalamitě mnišky a bohužel za určitou dobu tomu
tak bude znovu. Smíšené lesy to sice utlumí, ale má dnes
někdo představu, jak využije krátkověké dřeviny z porostů
s těmi dlouhověkými? Kácel někdo z nich třeba břízu mezi
pomalu rostoucími duby, buky, habry atd.? Když bude padat
k zemi, tak poškodí ty ostatní stromy a bude to pouze les
mrzáků. Méněhodnotné stromy šly z lesa vždy ve stádiu
tyčoviny, aby je nebylo nutné s těmi škodami kácet později.
Tyčovinu z lesa vytáhne i člověk bez koně a nebo ji tam
při nezájmu o ni nechá zetlít, ale čekat, až odumřou ty
stromy stářím mezi hodnotnými dřevinami je kravina. V
mém okolí se tyto ostrůvky sázely a sázejí stále a tak
tomu fandím i do budoucna, protože s pilou a koněm to
žádný ekolog asi těžit nebude. Za 70 let a vice to bude
těžit dálkově ovládaný(či umělou inteligencí) harvestor
a s pilou nebude ochoten pracovat ani nejzatvrzelejší
zastánce výběrové těžby ve smíšeném různověkém porostu.
Zeptejte se dnes dětí, kdo má touhu pracovat s pilou v
lese a nebo vytahovat za každého počasí kmeny z lesa?
Pokud najdete někoho takového, tak toho po čase nechá!
Občas ještě těžím "výběrovým" způsobem souše na otop, ale
sakra si vybírám jaké a odkud, protože život má každý
pouze jeden a riskovat ho kvůli souši je pitomost. Navíc,
když vám revírník ještě vytkne kácením poškozené okolní
stromy, tak si raději koupím na pile odkory a nebo rovnou
naštípané špalky. A ať mi tu nikdo netvrdí, že se to jemu nestane, aby nepoškodil při těžbě a přibližování okolní
stromy. Prostě kecá a nemá šajn, co je to těžit výběrově.
Jakub Brenn
16.8.2023 22:20 Reaguje na Břetislav MachačekProč se lesy ČR zbavili svých pil a pracovníku, kteří by mohli bojovat s kalamitou? Nevím to, stejně jako nevím proč tady krachlo téměř všechno od A do Z a stali jsme se zemí zaslíbenou pro výrobní a skladovací haly. Tipuji- lobby, korupční klientelistické prostředí?
Práce s motorovkou - no žádná hitparáda!
Jan Škrdla
16.8.2023 17:44 Reaguje na Břetislav MachačekTa nahodilá těžba, kterou se oháníte, je podstatně vyšší v monokulturách. Ve smíšených porostech se může jednat o několik stromů nebo desítek stromů na hektar, v monokultuře to může být celý porost.
Připadá mi, že si pletete lesnické pojmy jako je druhová skladba hospodářský způsob.
Hospodářský způsob máte holosečný (dle legislativy holiny do 1 ha, vyjímečně 2 ha), násečný (úzká holoseč šířka nepřekračuje výšku těženého porostu), podrostní (les se zmlazuje pod prostvětleným maateřským porostem, který se následně dotěží) a výběrný (těžba jednotlivých stromů nebo skupin stromů).
Víte že smíšený porost můžete obnovovat i holosečí, stejně tak jako můžete mít výběrný les tvořený jedním druhem?
Břetislav Machaček
16.8.2023 18:25 Reaguje na Jan Škrdlave kterém se to snažím vysvětlit i amatérům. Dodám pouze
to, že na konci vašeho příspěvku jste trefil hřebíček na
hlavičku. Trendem bude SAMOVÝSEV, BEZZÁSAH a nakonec ta
holoseč zakončená štěpkovačem pro teplárenství. Trend
přestavby uhelných elektráren a tepláren na dřevoštěpku
s takovým "HOSPODAŘENÍM" přímo počítá a obmýtí se díky
pionýrským dřevinám zkrátí na polovinu proti kvalitní
pilařské kulatině. Tak se majitel "bezpracného" lesa
dočká zisku ve svém životě a stačilo doblbnout ekology
a "přesvědčit" odborníky, aby tento trend propagovali.
Jinak ve smíšeném lese budete stromy těžit podle toho,
až budou samovolně odumírat (krátkověké dřeviny) a kdy
budou jedny konkurovat jiným. Ve stínu mohutného stromu budou sice neduživé semenáče, ale stromy z nich narostou
pouze tehdy, až ten strom pokácíte a ony se dostanou na
světlo a k živinám, které dosud čerpal on. Sen o tom,
že už budou čekat v záloze a že ho okamžitě nahradí je
pitomost. Z bonsaje nikdy kvalitní strom nebude! Takové
podrosty znám, kde mají metrové stromky 30 let a hodí
se leda tak do kamen. Kvalitní strom neroste ve stínu,
ale na světle od semenáče a vyhrává ten nejlepší, pokud
tomu člověk cíleně nepomáhá. Bez práce tu les bude taky,
ale kvalita pro pilařské využití bude mizerná! Navíc trend
strojní těžby kopíruje zemědělství, kdy se taky sejí pouze
monokultury a nesklízí se z jednoho lánu postupně pšenice,
řepa, či kukuřice, protože by si jednak vzájemně konkurovaly a sklizeň by byla stroji nemožná. Proto propaguji ty ostrůvky monokultur po hektaru, či dvou střídajících se s
jinými jiných druhů a věku, ale vše půjde těžit strojně,
což je budoucnost a nikoliv nějaká výběrová těžba jednoho
stromu ze sta ruční pilou a koněm.
Jan Škrdla
18.8.2023 01:07 Reaguje na Břetislav MachačekKdyž o něčem diskutuji, měl bych dané problematice rozumět.
Když něco vysvětluji (třeba i amatérům), měl bych to vysvětlovat správně, a nedopouštět se mystifikace matením pojmů.
Co se týká obsahu komentáře, měl byste si nastudovat ekologické nároky dřevin. Ne všechny druhy stromů se dají pěstovat jako kukuřice.
Na závěr dodám - můžete mít kvalitní kulatinu i z výběrného lesa, stejně jako můžete mít dřevo vhodné na palivo nebo celulózu z pasečného lesa.