Jan Pergl: Jak likvidovat pajasan? V zimě ho nemá smysl kácet
![Pajasan žláznatý je druh opadavého listnatého stromu z čeledi simarubovitých, pocházející z Asie. V Česku byl poměrně často pěstován jako okrasná dřevina a často zplaňuje, zejména v prostředí lidských sídel, například v oblastech rumišť nebo dopravních staveb. Na území dnešní České republiky byl prokazatelně vysazen v roce 1803 v Lednici na Moravě. V roce 2004 již byl evidován na 202 lokalitách převážně v teplých oblastech jižní Moravy a v Polabí v nadmořské výšce do 350 m n. m. Agresivně se prosazuje i v Národním parku Podyjí a v Chráněné krajinné oblasti Pálava. Pajasan žláznatý je druh opadavého listnatého stromu z čeledi simarubovitých, pocházející z Asie. V Česku byl poměrně často pěstován jako okrasná dřevina a často zplaňuje, zejména v prostředí lidských sídel, například v oblastech rumišť nebo dopravních staveb. Na území dnešní České republiky byl prokazatelně vysazen v roce 1803 v Lednici na Moravě. V roce 2004 již byl evidován na 202 lokalitách převážně v teplých oblastech jižní Moravy a v Polabí v nadmořské výšce do 350 m n. m. Agresivně se prosazuje i v Národním parku Podyjí a v Chráněné krajinné oblasti Pálava.](/aaa/img.php?src=/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/albums/userpics/10006/Ailanthus_altissima-2.jpg&w=666)
Stejně tak k tomu povede, když strom pokácíte v létě nebo sekačkou přejedete malé semenáče či výhonky.
Nezbývá vám nic jiného, než použít aplikaci herbicidu. Toho se ale nebojte.
Pokud budete rozumní, včeličkám ani okolnímu prostředí neublížíte.
A i je to vlastně víc eko, než na plochu jezdit opakovaně, třeba autem a sekat a řezat. Herbicid je fakt účinný.
Určitě nemá smysl řešit jen semenáče a nechat stojící plodný strom. To se zblázníte. Semínka jsou hodně lehká, dobře létají a krásně klíčí. Všude a daleko.
![Semínka jsou lehká a skvěle létají. Semínka jsou lehká a skvěle létají.](/aaa/img.php?src=/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/gdjyp8bxsaa1kyy.jpg&w=666)
K likvidaci a vhodným postupům vydala Agentura ochrany přírody a krajiny ČR hezký a nedávno aktualizovaný návod a Ministerstvo životního prostředí má zásady regulace.
Výtečné návody má Robert Stejskal v Národním parku Podyjí.
![Na snímku je příklad špatné praxe. Na snímku je příklad špatné praxe.](/aaa/img.php?src=/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/gdjzujtxqaafesw.jpg&w=666)
Takže prosím, teď nekácejte a veškeré zásahy dělejte s rozmyslem.
A klidně se i ozvěte, rádi poradíme, pomůžeme.
reklama
![Pergl Jan foto - Pergl Jan](https://aa.ecn.cz/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/ep8gbitk_400x400.jpg)
Dále čtěte |
![Foto: Festival dobrovolnictví DORT Foto: Festival dobrovolnictví DORT](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/img_9841a.jpg)
![Foto: David Bodeček Foto: David Bodeček](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/457303586_27497824576483531_8476277854295862825_na.jpg)
![Foto: Ondřej Kořínek Foto: Ondřej Kořínek](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/v-mokradech-probiha-pastvaa.jpg)
Další články autora |
Online diskuse
Všechny komentáře (34)
smějící se bestie
13.1.2024 07:42Michal Ukropec
13.1.2024 09:15 Reaguje na smějící se bestieRadim Polášek
14.1.2024 11:40 Reaguje na Michal Ukropecsmějící se bestie
17.1.2024 09:52 Reaguje na Radim PolášekMichal Ukropec
13.1.2024 12:57 Reaguje na Slavomil Vinklerpozorováním sukcese. Ale on se pak najde odborník, který to svede na myslivce, přemnoženou spárkatou zvěř a nedostatek vlků.
Michal Ukropec
14.1.2024 14:28 Reaguje na PetrLukas B.
13.1.2024 16:37Pavel Jeřábek
13.1.2024 21:42Mladé, nízké rostliny rovnou na list.
Možná injektáž, ale nevím, jestli rojení mízy nebude rychlejší než po vyvrtání nastříkání arboricidu do otvoru.
Robert Stejskal
16.1.2024 22:02 Reaguje na Pavel JeřábekHonza Honza
14.1.2024 05:34Ale mám dvě zhodnocení:
1. do přírody nutno zasahovat, tkzv. přírodní přístup v NP je naprostá hloupost, rozšiřování inv. rostlin je rovněž zcela přírodní, tyto rostliny jsou odolnější, mají málo škůdců, suchomilné. Je nutno zasáhnout včas, jinak je boj marný. Je nutno zasahovat preventivně, lesy měnit na smíšené. Takto by se mělo zasahovat vždy- i proti kůrovci, požáru. Diverzifikaci řídit uměle – ne vyhnat stáda býložravců do lesa (tam je naopak uměle redukovat), ale jen do ohražených izolovaných oblastí a regulovaně, přílišná pastva ničí přírodu- prostě všechny činnosti pod kontrolou člověka.
2. Jsou druhy zcela neslučitelné s naší přírodou, možná tento pajasan, bolševník, asijské sršně, ale jsou druhy ne invazivní ale nepůvodní – brambory. Boj. proti inv. druhům by tedy měl být také diferencovaný, ne proti všem a za každou cenu. Odolné nepůvodní druhy rovněž potřebujeme. Potřebujeme, aby v extrémních podmínkách (přehřáté, vysušené město, zhutněná půda) něco rostlo. Když vidím totálně zničený les v NP kůrovcem, vyschlou polopoušť v Africe s pár suchými keři, říkám si, kéž by tam rostl nějaký pajasan. I když některé problémy jsme způsobili sami- nezasáhli jsme čas proti kůrovci, vykáceli jsme lesy v Africe a Amazonii, nesnížili jsme stav býložravců. Myslet si, to je norm. příroda, suchá místa také potřebujeme kvůli rozmanitosti přírody, je také stejný nesmysl jako přírodní pochody v NP – hrozí přehřátí planety a je třeba nějak efektivně bojovat, včas zasáhnout, nenechat to na přírodě. A je to něco za něco, nelze chtít vše- nepůvodní druh vytlačuje původní, mění přírodu, přitom bez změny přírody se nikam nedostaneme.
Je vidět, jak tyto úvahy mění pohled na celou přírodovědu.
Milan Milan
15.1.2024 20:44 Reaguje na Honza HonzaRadim Polášek
14.1.2024 12:43Řekl bych odhadem někdy v pozdním jaru až začátku léta, kdy končí intenzívní růst šlahounů a výhonků. Botanik, který ten obor na rozdíl ode mne vystudoval, by to možná ještě mohl upřesnit. Asi se to bude mírně lišit pro každou dřevinu.
Takhle v pozdním jaru nebo na začátku léta seříznutá dřevina se musí sledovat, jak raší ze zbytků a jak zase vynaloží významnou část v kořenech uložených živin na tvorbu nových šlahounů a výhonků a začne zase ukládat živiny, zase je třeba ty výhonky seříznout. Řekněme za měsíc až dva měsíce po předchozím řezu, kdy vytvořené měkké zelené šlahouny a výhonky začínají víc než z poloviny dřevnatět. nesmí zůstat žádný list, který by osluněný vytvářel živiny. Takovým opakovaným vysekáváním, odhaduji tak 3 - 4x za rok, se postupně z dřeviny vyčerpají všechny záložní živiny, dřevina, respektive její kořenový systém se tak stane slabý a citlivý na napadení třeba houbami a nakonec odumírá. Citlivé dřeviny odumřou v prvním roce, hodně odolné bych řekl, že nevydrží víc než tři roky takové "údržby" a potom přes zimu hynou. U drobných plošně rozšířených semenáčů a drobnějšího křoví ve vhodném terénu bych se nerozpakoval to napoprvé vyklučit až do rovné plochy a potom to periodicky sjíždět obyčejnou sekačkou, je to nejproduktivnější. Obrůstání, pokud se to bude sekat dostatečně často, bych se nebál, protože dřevina udržovaná sekačkou v takové malá výšce prohrává v efektivitě růstu s rostlinami, pro které je ta malá výška mnohem přirozenější. A ty rostliny časem ty sekané dřeviny přerostou a ojedinělému zbytku se může pomoct mechanicky ručně.
Pokud se jedná o velké keře se silnějším dřevem nebo o stromy, nevidím problém, pokud by se to vysekalo v zimě, protože zimní dřevo je výrazně kvalitnější. I třeba jen jako palivové dřevo. Pokud by to bylo dobře rostlé dřevo a dřevina ho má kvalitní (nevím, jak je na tom zrovna pajasan), zvážil bych i kácení v ideální době, což je začátek zimy, už teď je pomalu pozdě a dřevo potom využít jako truhlářský materiál, který by mohl být od neobvyklých dřevin i vzácnější a velmi zajímavý a dobře při prodeji vysušeného dřeva i oceněný. Dřevo kácené v létě má v sobě mízu a pokud zůstane v lese, se rychleji rozloží.
V zimním kácení problém nevidím v tom, protože dřevina napoprvé vyžene výhonky, ať se pokácí v zimě nebo v létě a podstatné je potom vždy včas ve správnou dobu ořezávat a ostříhávat vyrůstající výhonky. U stromu z pařezu a u křoví, kde je u země často spletenec kmínků, vyřezaného třeba 30 - 60 centimetrů nad zemí.
Takže jak jsou výhonky tak akorát staré, vzít dobré zahradnické nůžky nebo napoprvé možná malou pilku a řezat a cvakat vždycky až do starého dřeva, ay nic nového zeleného nezůstalo. Aspoň tak třikrát v létě a na podzim za rok a podle mne není dřevina s běžným růstem, která by to dokázala dlouhodobě přežít.
Co se týká herbicidů, viděl bych na ně prostor spíš v pozdější fázi, kdy už je dřeviny ostříháváním výhonků oslabená a stačí tak k likvidaci málo nějakým kontaktním nátěrem na list, ne stříkáním.
Lukas B.
15.1.2024 08:59 Reaguje na Radim PolášekPetr
15.1.2024 10:40 Reaguje na Lukas B.Lukas B.
17.1.2024 12:10 Reaguje na PetrBřetislav Machaček
15.1.2024 11:09 Reaguje na Radim Polášekpařezů včetně kořenů a po něm údržba bez chemie obyčejnou sekačkou.
Žádná rostlina nevydrží opakované časté odstraňování nadzemní hmoty,
kterou potřebuje k fotosyntéze potřebné i pro kořenový systém.
Já takto zlikvidoval křídlatku jejím zaoráním, zarovnáním terénu
a překrytím starým gumolitem. Po roce z ní zbylo pár neduživých
výhonků a ty jsem pravidelným kosením přivedl k vysílení kořenů
i bez chemie. Možná by nebyly marné opakovaně použitelné nějaké
plastové "deky" na překrytí rozfrézovaných pařezů i s kořeny.
Jednou tam, podruhé jinde a bez chemie. Ono pod takovým krytem
neroste nic a je to při opakovaném použití levnější, než to kosit desetkrát za rok.
Robert Stejskal
16.1.2024 21:56 Reaguje na Břetislav MachačekBřetislav Machaček
18.1.2024 11:20 Reaguje na Robert Stejskala tu takto zlikvidovat lze. Pokud se čeká na její
rozmnožení jako kolem řek, tak se tam hrozím i těch
herbicidů, proti kterým se tak razantně vystupuje
v případě zemědělců. Uvedu zde příklad namnožení
křídlatky a pajasanu vlivem bobřího kácení velkých vrb a topolů. Ve stínu těch velkých stromů obě
rostliny(+ netýkavka žláznatá) pouze živořily a
nebo tam ani nebyly. Po vykácení se na osluněném
stanovišti chopili své příležitosti tito výtečníci
a návrat vrb je bez člověka a jejich ochrany iluzí.
Bobři zlikvidují už výmladky vrb, ale pajasanu
si nevšímají ani na stavbu hrází. Na březích tak
vzniká džungle bez možnosti návratu do původního
stavu. Když chemií zničíte ty pajasany a křídlatku,
tak nic jiného tam díky bobrům zase nepřežije. Co
s tím? Já opravdu nevím, ale tvrdím, že v takové
situaci je chemie k ničemu, když s povodní opět
přijde totéž. Možná to je dobrý kšeft pro firmy
likvidující tyto rostliny, ale za rok, či dva se
situace opakuje. Kde se stala chyba? Nechci tím
otevírat pandořinu skříňku bezmezné ochrany bobrů,
kteří zcela mění pobřežní porosty směrem k pajasanu
a křídlatce kácením původních dřevin bez možnosti
jejich přirozené obnovy. Protože stejně jako dostal
bobr šanci se namnožit, tak ji musí dostat i vrby,
osiky a jiné jemu chutnající dřeviny a pak v jejich stínu bude pajasan a křídlatka pouze živořit a nemít jako nyní při jejich absenci prim.
Robert Stejskal
16.1.2024 21:52 Reaguje na Radim Polášek1. Opakované zásahy několikrát ročně jsou u většiny subjektů neproveditelné. Snad jen u malozahrádkářů s golfovým trávníkem. Správci železnic, elektrikáři, koneckonců i ochranáři, kteří se starají o desítky, ne-li stovky lokalit zkrátka takové kapacity nemají.
2. Většina lokalit, kde pajasan roste, má charakter členitého terénu, s různými překážkami, křovím, často stavbami. V takových podmínkách se vám nikdy nepodaří kosení sekačkou na rovné ploše.
Právě proto pajasan tolik prosperuje. Na rovné ploše ho možná usekáte. Ale on se v klidu pomocí kořenů posune k zídce, do plotu, na skálu apod.
Omylem je i vaše domněnka, že je dobré prvně strom oslabit stříháním a potom dorazit herbicidem. Vždycky se herbicidem lépe likviduje vitální, neporušená rostlina, než přežívající "zombie" se zbytkovou vitalitou. Herbicid v takovém případě není kam aplikovat. Je to problém nejen u pajasanu, ale i křídlatek.
smějící se bestie
14.1.2024 21:28Ladislav Čepelka
16.1.2024 08:51Martin Králík
16.1.2024 18:40Mám bohaté zkušenosti s likvidací pajasanu na okrese Břeclav a Hodonín. Doporučované pravidelné seřezávání a kácení nemá smysl - v dřevině probudíte démona. Tam kde byl jeden výmladek, je jich následně cca 20. Pokácení dospělého stromu bez následné aplikace herbicidu zakládá na obrovský problém. Opravdu, jak bylo uvedeno v článku, zimní kácení vede jen a jen a pouze k podpoře růstu dalších desítek výmladků z postranních kořenů. Bez herbicidu to opravdu nepůjde. Doporučení NP Podyjí je v praxi vyzkoušeno a je funkční. Jen to není o jednorázovém zásahu. Pokud opravdu nechceme zarůst krajinu pajasanem, tak je opravdu nejvyšší čas začít provádět nutné kroky. Bude však problém přinutit vlastníky pozemků kteří se léta nestarají se o svůj majetek k činnosti. V nejjižnější části Moravy je pajasan opravdu problém a rok od roku se hustota jeho výskytu a areál zvětšuje. Není možné, aby byl pak jedinou dřevinou v krajině. Je to trochu alarmistické, ale situace je vážná.
Honza Honza
17.1.2024 09:16Robert Stejskal
18.1.2024 15:22 Reaguje na Honza HonzaPostřik výmladků bych dělal na plně vyvinuté rostliny (nejdříve zhruba v červnu).
Co nejčastěji? Když správně navrtám, příště už není potřeba.