Petr Holub: Druhý krok k tzv. budovám s nulou povede k realizaci kvalitnějších projektů
![Hodně bude záležet na kvalitě architektonického návrhu budovy. Ilustrační snímek. Hodně bude záležet na kvalitě architektonického návrhu budovy. Ilustrační snímek.](/aaa/img.php?src=/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/panely.jpg&w=666)
Vyhláškou se sice zpřísnily podmínky pro stavbu nových domů, ale trh má rok a čtvrt na to, aby se na změnu připravil. Stejně jako u prvního kroku budov s téměř nulovou spotřebou platí, že kvalitně připravených projektů se to nedotkne a cena za jejich pořízení se nezvýší.
Současná podoba vyhlášky je nedostačující. Nové domy podle ní mohou mít spotřebu primární energie třeba i přes 100 kWh/m2.rok. To se opravdu neblíží nule. Teprve nový standard od roku 2022 fakticky naplní požadavky směrnice, které jsme měli splnit už do konce dekády. Požadavek sice plyne z evropské směrnice, ale jeho konkrétní podobu si stanovilo Česko, konkrétně ministerstvo průmyslu za pomoci odborné pracovní skupiny.
Zpřísnění probíhá už padesát let
Větší nároky na energetickou účinnost budov není nijak nový fenomén. Zpřísnění požadavků probíhá v pravidelných intervalech už od 70. let. Legislativa tak reaguje na vývoj stavebního trhu, dostupnost materiálů, technologií a postupů.
Vyhláška nemá přinášet komplikace stavebnímu trhu, ale přinést kvalitnější budovy s nižšími provozními náklady. Lepší energetický standard znamená nižší výdaje za energie. Tím klade důraz na kvalitnější návrh domu a tím zajištění většího komfortu a zdravého vnitřního prostředí. Tedy více světla, čerstvého vzduchu, bez studených míst v zimě a přehřívání v létě.
Novostavby mohou zdražit o jednotky procent
Hodně bude záležet na kvalitě návrhu budovy. Úspory lze dosáhnout i bez zvýšení investice. Pokud by někdo strašil výrazným nárůstem investice, tak to se nezakládá na faktech. Může hrozit pouze u nekompaktních či špatně orientovaných budov.
Stavebník si může vybrat, jaké úspory dosáhne. Nová vyhláška chytře pracuje s možností zajistit úspornost budovy čtyřmi způsoby, kdy si stavebník vybere, který z nich je pro něj uživatelsky a ekonomicky vhodnější. Buď kvalitou návrhu budovy, zateplením stěn, střechy či kvalitnější okny, efektivnějším zdrojem energie nebo místním obnovitelným zdrojem.
Jde o razantnější zpřísnění požadavků, než nastalo ke konci minulé dekády, ale pořád stavebně-technicky a ekonomicky zvládnutelné. Náběh prvního kroku tzv. budov s téměř nulovou spotřebou mezi lety 2016 až 2020 byl spíše kosmetickou změnou. Za rok a čtvrt půjde o výraznější posun směrem ke kvalitě staveb.
Stávajících staveb se požadavek nedotkne
Pro renovace stávajících budov požadavek nic nemění. Zůstává již od roku 2013 na tzv. nákladově-optimální úrovni. Stavebník však vždy může jít dále a zrenovovat svůj dům na standard lepší, třeba za pomoci dotačních programů jako jsou Nová zelená úsporám (pro rodinné a bytové domy), Operační program Životní prostředí (pro veřejné budovy) nebo programy MPO pro podnikatele.
Nové průkazy lepe ochrání investora
Už od září 2020 však dochází ke zpřesnění výpočtu průkazu energetické náročnosti. Nově jsou přesněji stanoveny vstupní hodnoty a okrajové podmínky výpočtu. Možnost podvodně upravit hodnocení budovy se tedy výrazně snižuje, to je velice pozitivní zpráva pro všechny investory.
reklama
Dále čtěte |
![Štos nových letáků nebo novin Foto: Depositphotos Štos nových letáků nebo novin Foto: Depositphotos](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/depositphotos_202922748_s_1.jpg)
![Petr Pavel Foto: palinchak Depositphotos Petr Pavel Foto: palinchak Depositphotos](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/depositphotos_643061958_s_1.jpg)
![Potok v zemědělské krajině Foto: Depositphotos Potok v zemědělské krajině Foto: Depositphotos](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/depositphotos_2698595_s_1.jpg)
Další články autora |
Online diskuse
Všechny komentáře (26)
Jan Šimůnek
1.9.2020 17:14A druhým problémem je bujení plísní a roztočů, takže významná část obyvatel těchto "ekologických haluzen" bude trpět alergiemi, poruchami imunity a dalšími podobnými "radostmi", až po rakovinu.
Na třetí problém tu upozorňoval kdosi z diskutujících: Jsou to dřevěné domy, které by těm normám vyhověly, ale až po několika letech usychání dřevěných prvků. Takže je tato nesmyslná norma závažná překážka ukládání uhlíku do dřevěných staveb.
Odchod z EU by, pochopitelně, všechny tyto problémy vyřešil.
Pavel Karel
1.9.2020 18:33 Reaguje na Jan ŠimůnekLukáš Kašpárek
2.9.2020 10:11 Reaguje naLukáš Kašpárek
2.9.2020 10:04 Reaguje na Pavel KarelJiří Daneš
2.9.2020 18:29 Reaguje na Pavel KarelJiří Svoboda
2.9.2020 20:37 Reaguje na Pavel KarelMyslím, že dostatečně odstrašujícím příkladem je Český soběstačný dům.
Pavel Hanzl
3.9.2020 19:09 Reaguje na Pavel KarelA ta plechová bouda s kamny na uhlí je skutečný výstřelek hi-tech.
Jan Šimůnek
4.9.2020 09:31 Reaguje na Pavel HanzlMimochodem, spóry některých plísní, žijících v takovém domě, dělají to samé, co tabákový kouř, tj. zastavují pohyb řasinkového epitelu v dýchacích cestách (a tedy jejich samočištění). Což drasticky zvyšuje účinnost kdejaké škodliviny, vyskytující se v nebo na zrnkách prachu.
Faktem je, že není lepšího stavebního materiálu než cihla (lepší je pórovaná), protože vedle izolačních vlastností má i tepelnou kapacitu (v zimě udržuje teplo, v létě chlad), takže šetří energii na klimatizaci a částečně i na topení. Navíc dýchá, takže se v cihlovém domě po vypnutí elektřiny neudusíte, jako v "ekologickém".
Lukáš Kašpárek
2.9.2020 10:13 Reaguje na Jan ŠimůnekPříspěvek byl kvůli porušení pravidel diskuze smazán.
Svatá Prostoto
2.9.2020 14:34Tedy pokud nebudeme předpokládat, že všichni jsou blbci, jen autor je letadlo. První neberu, druhé nepředpokládám, takže mi z toho vyleze starý dobrý lobbing:-).
Milan G
3.9.2020 14:23 Reaguje na Svatá ProstotoJiří Svoboda
3.9.2020 14:48 Reaguje na Svatá Prostoto1. žádné firma ho nepřevezme,
2. stávající stavebně-energetická loby bude usilovně "bojovat" proti,
3. Dotační systémy jsou nastaveny na podporu stávajících nevšikovných systémů pro pasivní domy,
4. Odborník je ten, kdo doporučuje zaběhnutá řešení, a odborníkům lidé věří.
5. Nezbývá, než s tím začít sám a čurat proti větru.
To, co tady povídá pan Holub o kvalitních budovách, je na hony vzdáleno dobrým řešením. Jeho přístup je jet ve vyjetých kolejích a po státu dyndat dotace.
Svatá Prostoto
3.9.2020 17:02 Reaguje na Jiří SvobodaPokud to bez toho tlačení vrchností furt nefunguje, mám obavu, že to dobré má nějaký háček, častěji pak spíše hák.
Plný souhlas s těmi dotacemi, ale to už tak bohužel nějak vyplývá z jejich podstaty. Občas zrnko dobra v kýblu sraček.
Jiří Svoboda
2.9.2020 15:30Podle mne jsou takto vyjmenované možnosti postavené na hlavu. Každý nově postavený nový dům by měl být předně téměř dokonale zateplen a přes to by neměl jet vlak.
Jiří Daneš
2.9.2020 18:35 Reaguje na Jiří SvobodaJiří Svoboda
2.9.2020 20:30 Reaguje na Jiří DanešPolystyrén nechme na posouzení požárním expertům. Ten Londýn, myslím, neodpovídal požárním předpisům.
Jan Šimůnek
4.9.2020 09:32 Reaguje na Jiří SvobodaJiří Svoboda
11.9.2020 14:51 Reaguje na Jan ŠimůnekPavel Hanzl
3.9.2020 19:13Jan Šimůnek
4.9.2020 14:29 Reaguje na Pavel HanzlBřetislav Machaček
3.9.2020 21:16štve zcela něco jiného. Před 3O.léty při plynofikaci jsem si
řekl buď ekolog a zatepli si dům. Nechal jsem si vypracovat
projekt podle tehdejších norem pro úniky tepla a v závislosti
na zdroji energie. Pro cihlové zdi tloušťky 45 cm mi tehdy
projektant navrhl zateplení minerální vatou o tloušťce 4 cm
a obložení Vinyl-sidingem. Sám jsem ho požádal o zvýšení izolace
na 8 cm, což komentoval slovy, že zbytečně plýtvám prostředky,
protože se mi to nevrátí. Pak pomalu zdražoval plyn a měnily se
normy pro zateplení. Předloni zateplovali dům kamarádovi a u stěn
o tloušce 45 cm mu navrhli minerální vatu 20 cm ! Abych tak ustál
zdražení plynu, tak bych musel znovu zateplovat. Tak to je se vším.
Když lidé šetří, tak jim to zase zdražíme a tak dokola. Pasivní
dům je velmi nákladná stavba a podle velikosti těžko realizovatelná
z průměrného platu. To už nehovořím o těch s podprůměrným a nebo
důchodcích nucených do výměny kotlů s perspektivou pár let života.
Je to vše hezké, ale vše záleží na možnostech lidí. Mnozí tak
riskují, jdou do těch pasivních domů na hypotéky, které mají
rozpočítané až do penze. Bohužel nikdo neví dne ani hodiny, kdy
se mu změní život od základů a banka mu prodá střechu nad hlavou.
Samozřejmě pod cenou, bez těch peněz, které už dostala z hypotéky
zpět. Pokud by byl pasivní dům v cenách mírně vyšších, než ten
energeticky náročnější, tak neřeknu ani ň, ale nyní ho považuji
jako výsměch bohatých chudým, že oni budou platit za energie míň,
protože mají na lepší bydlení a ještě je kritizovat za plýtvání
energií a vytváření větší uhlíkové stopy. Je mi z toho trochu
smutno, když ten chudý má být stále chudší a bohatý bohatší. vím,
že rovnostářství je taky špatné, ale i ty dotace do zateplení,
výměn kotlů atd. jsou na prd, když ten chudý nemá ani na tu část
ceny po odečtení dotace. Naopak ten bohatší zainvestuje rekuperaci,
vrt pro tepelné čerpadlo, i to čerpadlo a dostane takovou dotaci,
že by stačila na tři menší s výměnou kotle na pevná paliva za ten
plynový kondenzační. Tak je dotační titul brzo vyčerpán a je zatím
vyměněn pouze zlomek kotlů. Ten zbytek bude měněn bez dotací a nebo
bude majitel pokutován za provozování zakázaného kotle. Moc hezky
vymyšlené!
Milan G
4.9.2020 21:18 Reaguje na Břetislav MachačekJan Šimůnek
5.9.2020 09:09 Reaguje na Milan GBřetislav Machaček
6.9.2020 21:17 Reaguje na Milan Gúsporám" musí mít projekt nějaké dané parametry a moje
tehdejší zateplení, provede mimochodem bez dotací a z
pouhého přesvědčení, by těmto normám nevyhovělo. Takže
je otázkou, zda uvedené normy nejsou pouze výplodem
lobingu producentů zateplovacích materiálů, jak píše
pan Šimůnek. Stát tak nakonec dotuje zisk těchto firem
a lidem se vytahuje z kapes mnoho zbytečných peněz.
Jinak o tom jeskynním chladu v zatepleném domě máte
pravdu. Ve vedrech je sice příjemný, ale v přechodném
období moc příjemný není. Zateplovat při stále mírnějších
zimách je tak poněkud méně aktuální, než při zimách, kdy
bývaly mrazy 2O stupňů i několik dnů za sebou. Jsem stejně zvědav až skončí letos kotlíkové dotace a rozpočet
bude muset zvažovat, zda pokračovat v investicích jako je
ta "zelená úsporám", dešťovka a zelené střechy. Ti co to
nestihli, tak budou pokutováni a nebo trestáni? Pokud ano, tak to považuji za zločin na méně majetných a těch, kteří se už nevlezli do schválených limitů dotací. Toto by byl hnus
nejvyššího kalibru a důvod k odsouzení celé zelené politiky.