Mamuti, mastodonti nebo velcí lenochodi. Bez nich už není krajina takovou, jakou bývala
Ať už mají pravdu, nebo ne, vymizení velkých savců se projevilo na fungování ekosystémů a vzhledu krajiny napříč kontinenty.
Přečtěte si také |
![Mamutí rodina Foto: Depositphotos Mamutí rodina Foto: Depositphotos](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/depositphotos_80089208_s_1.jpg)
V závěru své studie uvádí vědci příklady toho, jak vyhynulí i současní velcí savci působili a působí na své prostředí. A o co jsou ekosystémy bez jejich přítomnosti ochuzeny.
Současné ekosystémy chudé na megafaunu jsou vlastně ekologickou novinkou. Většina existujících druhů se vyvíjela v prostředí, kde se páslo a pohybovalo mnoho různorodých velkých savců, připomínají vědci.
Jedli a trávili…
Megafauna ovlivňuje ekosystémy podle vědců na třech úrovních: prostřednictvím potravních řetězců; přímým působením na další živé organismy i neživou přírodu a přepravou energie a hmoty, včetně živin, semen rostlin a menších organismů.
Velcí býložravci ovlivňují prostředí a jeho rostlinnou rozmanitost samozřejmě svými potravními preferencemi, chutěmi. Ale také nepřímo, to když udržují růst dominantních druhů pod kontrolou, a tak dávají příležitost méně konkurenceschopným druhům.
Velikost jejich těla z nich dělá nenáročné konzumenty. Musí se zaměřovat spíš na množství potravy než kvalitu, vysvětlují vědci.
Býložravci vstupují do potravních řetězců dále jako kořist predátorů nebo prostřednictvím svého trusu, mršin i živých těl, na které jsou vázány další organismy. S vymizením velkých býložravcům tak mizí a ubývají i mrchožraví ptáci nebo hnojní brouci.
Jednotlivé druhy megafauny si mohou v potravním řetězci konkurovat i se vzájemně podporovat. Klasickým příkladem je podle vědců postupná migrace býložravců v Serengeti. Menší zvířata následují větší zvířata, aby využila opětovného obrážení trav.Více megafauny, méně ohňů
Svým spásáním rostlinné biomasy megafauna nepřímo snižuje náchylnost krajiny k požárům.
To, že ztráty megafauny v pozdním pleistocénu navýšily počet či velikost požárů dokládají i paleoekologické záznamy ze tří kontinentů.
![Nejvýraznějším důkazem toho, že se rostliny adaptovaly i na bohatou faunu velkých zvířat, jsou plody se semeny, která jsou příliš velká na to, aby je spolkli a přenesli menší živočichové, nebo velké plody s četnými malými semeny. Nejvýraznějším důkazem toho, že se rostliny adaptovaly i na bohatou faunu velkých zvířat, jsou plody se semeny, která jsou příliš velká na to, aby je spolkli a přenesli menší živočichové, nebo velké plody s četnými malými semeny.](/aaa/img.php?src=/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/depositphotos_668477898_s.jpg&w=666)
Chobotnatci a kopytníci inženýry
I v současné době existuje mnoho příkladů, jak velká zvířata přetvářejí své prostředí. Vytvářením disturbancí, nových stanovišť a zpřístupňováním zdrojů a příležitostí jiným živým tvorům. Sloni a koně například hloubí jámy – zdroje vody pro sebe i statní. Kopytníci a další velcí býložravci vytváří bahenních lázně, prachové jámy a zvířecí stezky ovlivňující společenstva členovců.
Sloni svým citlivým chobotem dokáží lámat větve, a vytvářet tak dutiny ve stromech.
Přečtěte si také |
![Slon africký Foto: Fibrel Pixabay Slon africký Foto: Fibrel Pixabay](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/elephant-1860982_1280.jpg)
Vyhynulí chobotnatci (proboscideans) měli také chápavé choboty. V kombinaci s velkou velikostí těla tak měli velký potenciál ovlivňovat strukturu vegetace.
Stezky chobotnatců nebo velké nory vytvářené pravěkými lenochody měly pravděpodobně vliv i fungování říčního ekosystému. Možná, že se pravěká zvířata projevovala i dalšími způsoby, o nichž ani netušíme.
Semeno sem tam
Zhruba polovina rostlinných druhů se šíří prostřednictvím zvířat, především ptáků a savců, kteří mají schopnost přepravovat i velká semena.
Nejvýraznějším důkazem toho, že se rostliny adaptovaly i na bohatou faunu velkých zvířat, jsou plody se semeny, která jsou příliš velká na to, aby je spolkli a přenesli menší živočichové, nebo velké plody s četnými malými semeny.
Mnoho druhů rostlin s velkými plody, jejichž „partneři“ šířící jejich semena v minulosti vyhynuli, se stalo v důsledku toho také ohrožených nebo také vyhynuly.
Kromě toho, že jsou velcí býložravci jediní šiřitelé některých semen, přepravují velké množství menších semen, na mnohem větší vzdálenost než menší druhy. Velká zvířata mají mají nejen větší délku kroku, větší domovské okrsky, ale i delší dobu zadržení potravy ve střevech.
Přečtěte si také |
![Foto: Renate Helmiss / PNAS Foto: Renate Helmiss / PNAS](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/101907_web_4.jpg)
Velcí býložravci ale nešíří jen semena a další organismy nebo patogeny, ale i živiny jako jsou dusík, fosfor. Schopnost větších zvířat trávit a extrahovat živiny z velkého množství méně kvalitního nebo odolnějšího rostlinného materiálu zvyšuje následně jejich dostupnost i pro další organismy.
Zvířata obecně mohou přesouvat živiny i proti silám gravitace, tedy do kopce nebo zpět do kontinentálních vnitrozemí.
Pozoruhodným případem je skutečnost, že jen hroší trus je zodpovědný za 76 % celkového toku křemíku podél východoafrických řek, čímž silně ovlivňuje následnou primární produkci a komunity.
Působení velkých býložravců nemůže být podle vědců plně nahrazeno menšími druhy, protože s velikostí těla se mění i rychlost metabolismu, spotřeba energie, výběr potravy, schopnost pohybu a další související procesy pro šíření semen nebo rozptýlení živin.
![Působení velkých býložravců nemůže být podle vědců plně nahrazeno menšími druhy, protože s velikostí těla se mění i rychlost metabolismu spotřeba energie, výběr potravy, schopnost pohybu a další související procesy pro šíření semen nebo rozptýlení živin. Působení velkých býložravců nemůže být podle vědců plně nahrazeno menšími druhy, protože s velikostí těla se mění i rychlost metabolismu spotřeba energie, výběr potravy, schopnost pohybu a další související procesy pro šíření semen nebo rozptýlení živin.](/aaa/img.php?src=/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/depositphotos_80093616_s.jpg&w=666)
Příchod z(a)tracených savců
Návrat velkých býložravců do krajiny rostlinné diverzitě prospívá. Je tomu jak v případě reintrodukcí původních druhů, tak v případě tzv. re-wildingu a snahy člověka vrátit do krajiny příbuzné původních druhů polodivokého skotu nebo divokých koní.
Kromě vědomých lidských snah se do krajiny ale šíří i nepůvodní druhy megafauny. Tým Ericka Lundgrena uvádí, že napříč světem vytvořilo divoké populace nejméně 22 druhů megafauny (druhů s hmotností vyšší než 100 kg). Což představuje 29 % z celkového počtu zbývajících druhů megafauny. Padesát procent těchto zavlečených druhů je přitom ve svých původních areálech ohroženo nebo vyhynulo, čímž se otevírá nová, i když sporná, možnost jejich ochrany.
Mnohé nepůvodní druhy megafauny jsou velmi blízkou funkční obdobou dřívějších vyhynulých druhů. Například zavlečené prase divoké se do jisté míry podobá vyhynulým pekari, jako byl Platygonus compressus.
Další nepůvodní megafauna je sice od prehistorické megafauny zcela odlišná, ale přesto s ní sdílí některé charakteristické rysy. Například v Austrálii neexistuje žádný druh, který by byl z ekologického hlediska podobnější vyhynulému vačnatci Palorchestes azael než velbloud.
![](/aaa/img.php?src=/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/wasserbuffel_-25787818312.jpg&w=666)
Přes svou podobnost s místními vyhynulými druhy jsou dnes nepůvodní druhy obecně považovány za ekologicky škodlivé a nežádoucí. Možná by stálo za to naše vnímání nepůvodních druhů kriticky přehodnotit, zamýšlí se tým Jens-Christiana Svenninga.
První výzkumy v této oblasti podporují myšlenku, že i nepůvodní megafauna může mít pozitivní ekologické účinky. Například dlouhodobá studie dopadu vodních buvolů v severní Austrálii zjistila, že jejich pastva snížila četnost a závažnost lesních požárů a zvýšila úspěšnost obnovy a růstu stromů.
Přečtěte si také |
![Buvoli začali pomáhat s péčí o chráněné mokřady na jižní Moravě Foto: Radek Miča Masarykova univerzita v Brně Buvoli začali pomáhat s péčí o chráněné mokřady na jižní Moravě Foto: Radek Miča Masarykova univerzita v Brně](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/20240710_vodni-buvoli_radek-mica-13.jpg)
A co hospodářská zvířata?
Mohlo by se zdát, že úbytek divoké megafauny byl mohla v krajině nahradit hospodářská zvířata chovaná lidmi.
Částečně ano, ale je to složitější, popisují vědci. Záleží především na způsobu chovu.
Při chovu zvířat, zejména v bohatších zemích, se například vytrácí jejich přirozený pohyb krajinou. I pastva probíhá často na oplocených pastvinách a dobytek je pravidelně přesouván, oplocení navíc může bránit pohybu větším divokým živočichům.
„Zejména při chovu hospodářských zvířat v uzavřených prostorách nebo malých přeplněných ohradách v rámci průmyslového zemědělství se ztrácí veškeré přirozené ekologické funkce,“ upozorňují vědci.
Přesto zejména tradiční extenzivní chov hospodářských zvířat dokázal v Evropě v minulosti vytvářet a udržovat otevřenou vegetaci a na ní navázanou biodiverzitu. Podobně jako divoká megafauna mohou hospodářská zvířata snižovat četnost a velikost požárů v travnatých ekosystémech napříč světem.
Na druhou stranu ale mohou být hospodářská zvířata konkurencí pro divokou megafaunu, například buvoly nebo slony.
Přečtěte si také |
![foto: Merbabu / Wikimedia Commons foto: Merbabu / Wikimedia Commons](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/424-kerbaujawa.jpg)
A nakonec, samotné extenzivní pastevectví se z mnoha částí světa vytrácí a je nahrazováno intenzivními hospodářskými chovy.
reklama
Další informace |
Dále čtěte |
![Divocí koně Foto: Česká krajina Divocí koně Foto: Česká krajina](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/divoci_kone_424.jpg)
![Zubřice v pražské zoo Foto: Petr Hamerník Zoo Praha Zubřice v pražské zoo Foto: Petr Hamerník Zoo Praha](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/zubrice_zoo_praha_2.jpg)
![V Novohradských horách přibyly samice pratura Foto: Jan Kurz Česká krajina V Novohradských horách přibyly samice pratura Foto: Jan Kurz Česká krajina](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/ceska-krajina-pratur-krava-vypusteni-novohradske-hory-rezervace-velci-kopytnici_1.jpg)
Další články autora |
![Buvoli začali pomáhat s péčí o chráněné mokřady na jižní Moravě Foto: Radek Miča Masarykova univerzita v Brně Buvoli začali pomáhat s péčí o chráněné mokřady na jižní Moravě Foto: Radek Miča Masarykova univerzita v Brně](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/20240710_vodni-buvoli_radek-mica-13.jpg)
![Havárie na ropné vrtné plošině Deepwater Horizon v Mexickém zálivu Foto: Green Fire Productions Flickr Havárie na ropné vrtné plošině Deepwater Horizon v Mexickém zálivu Foto: Green Fire Productions Flickr](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/7085032489_fb5182f388_c_1.jpg)
![Obnova mokřadů na Šumavě v rámci projektu Life for Mires. Foto: Lukáš Linhart/NP Šumava Obnova mokřadů na Šumavě v rámci projektu Life for Mires. Foto: Lukáš Linhart/NP Šumava](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/10_18.jpg)
Online diskuse
Všechny komentáře (44)
Slavomil Vinkler
6.8.2024 08:58 Reaguje na Michal Ukropecči zde: https://www.youtube.com/watch?v=0JUryCRRsT4
![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Honza Honza
6.8.2024 07:04Velcí býložravci snižují četnost požárů. Proč asi? Protože schází biomasa! Takže neodklizování biomasy v NP je chyba?
Je to typický zmatený přístup ekologů vzájemně si protiřečící, kteří by chtěli mít všechno, nakonec z toho vyjde zpustošená krajina.
Velcí býložravci v Africe jsou pro krajinu zhoubou. Stejně tak nadměrná stáda v Mongolsku. Byla by nepochybně zhoubou i pro Evropskou krajinu a pro celý svět!
Slavomil Vinkler
6.8.2024 08:48 Reaguje na Honza HonzaAno, nicnedělání v NP je chyba. Neznamená to ale hospodářskou těžbu, oni ti mamuti taky nemeli dřevovýrobu.
Ale i nadměrná stáda jsou stejně škodlivá jako žádná. Ale lva dokáže člověk nahradit taky.
Emil Bernardy
6.8.2024 09:03 Reaguje na Slavomil VinklerSlavomil Vinkler
6.8.2024 15:45 Reaguje na Emil BernardyPetr
6.8.2024 17:00 Reaguje na Slavomil VinklerMichal Ukropec
7.8.2024 19:07 Reaguje na Honza HonzaSlovan
6.8.2024 08:41"Vyhynulí chobotnatci (proboscideans) měli také chápavé choboty. V kombinaci s velkou velikostí těla tak měli velký potenciál ovlivňovat strukturu vegetace."
- Tohle si myslím, že by ale měla autorka dovysvětlit. Někteří lidé by z toho mohli mít totiž pocit, že chobotnatci, dnes tedy sloni, dokáží do značné míry svým působením určovat biotop, který v oblasti jejich výskytu bude. To by ale samozřejmě nebyla pravda. Slon neurčuje to, zda v tom místě bude deštný prales, savana, polopoušť nebo něco mezi. Hlavními činiteli "co tam bude nebo nebude" jsou srážky s požáry a až pak zvířata. Travnatá savana sama sebe udržuje pravidelnými požáry a les sám sebe udržuje tím, že brání pravidelným požárům. Ano, okusovači, tedy i sloni, dokáží stromům a keřům škodit. A ano, slon bez problémů udělá paseku (a to dokonce i v pralese). Ale nezabrání zarůstání jako takovému ve velkých měřítkách.
Slavomil Vinkler
6.8.2024 08:52 Reaguje na SlovanSlovan
6.8.2024 09:52 Reaguje na Slavomil VinklerKdyž je málo srážek, les tam nebude se slonem či bez něj. Když je srážek naopak dostatek, les tam bude se slonem i bez něj. V Africe může být pokryvnost stromy při srážkách nad 700 mm za rok (což je podobný úhrn jako u nás) klidně kolem 80%, ale taky se může blížit nule. Důvodem nejsou sloni, ale požáry. Dokud hoří, může tráva konkurovat stromům i keřům a prosperovat. Pokud hořet přestane, pak v takové oblasti začnou dominovat přirozeně stromy. Ne třeba všude, ale na většině plochy ano. A slon jako okusovač z toho bude přirozeně spíše profitovat. Říká se, že savana je stabilní díky svým neustálým pádům - a já s tím mohu pouze souhlasit. To, zda tam bude to či ono určuje mnohem více věcí než zvířata jako taková.
Slavomil Vinkler
6.8.2024 10:24 Reaguje na SlovanSlovan
6.8.2024 12:05 Reaguje na Slavomil VinklerVy: “Ale samozřejmě, že dokáží do značné míry určovat biotop. Ne zcela, ale velmi výrazně.”
Jak myslíte to “velmi výrazně určují”? To není trolení, to je pouhá otázka.
A to, že napíšete kus věty stejné jako já je úplně fuk, když význam obou těch vět je zcela jiný…
Petr
6.8.2024 16:40 Reaguje na Slavomil VinklerStále tu propagujete pastvou udržované řídké lesy - tedy pokud takto vypadalo krajina a takovou ji chcete, tak byste měl být nadšený, pokud někde nějaká část krajiny zarůstá - to se vrací do vašeho původního stavu. A takovouto zarůstající část krajiny byste měl udržovat tou vaší pastvou v řídkém stavu. To by totiž bylo přesně to, co tady neustále požadujete - řídký porost s příslušnou diverzitou.
Už jste pochopil vás omyl se spásáním lesů?
Radim Polášek
7.8.2024 18:38 Reaguje na Slavomil VinklerPřetvořit úplně prakticky celou krajinu, bez poškození populace těch velkých zvířat třeba hladomorem z nedostatku potravy nebo ze snadného šíření nemocí a parazitů, případně přemnožení predátorů atd umožňuje pouze pravidelné a rozsáhlé kočování těch velkých zvířat.
Slavomil Vinkler
6.8.2024 09:06Petr
6.8.2024 16:32Lesy jsou navíc zcela nutné k udržování a stabilizaci planetárního klimatu. Je to jediná planetární klimatizace. A protože jsme ji dovedli do katastrofálního stavu, její nefunkčnost poškozuje i ostatní ekosystémy. Lesy je tedy nutné obnovit, aby se obnovila klimatická rovnováha, ne z nich dělat cosi, co nejsou a nebyly.
Slavomil Vinkler
6.8.2024 17:33 Reaguje na Petrhttps://neviditelnypes.lidovky.cz/veda/klimafie-argumenty-na-hrane-dezinformace.A240805_190750_p_veda_nef
Například není jasné zda lesy skutečně ochlazují či oteplují. Jsou tmavé -pohlcují lépe záření a vypařují vodu jako nejúčinnější skleníkový plyn. V lese je chladněji protože se vodou chladí. Výsledek??
Petr
6.8.2024 17:41 Reaguje na Slavomil VinklerZelená možná, ale ne lesy. Deforestace planety, úbytek lesů - lidskou činností - se počítá v milionech km2.
Petr
6.8.2024 17:44 Reaguje na Slavomil VinklerSlavomil Vinkler
6.8.2024 18:51 Reaguje na Petr![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
6.8.2024 16:40Viz. pasení vyhublého, začerveného skotu na mizejících savanách Afriky (což je mimochodem na hraně týrání), kácení pralesů za účelem pastvy skotu určeného na export - a proti tomu utlumování našeho zemědělství s velkým potenciálem pastvení, kdy tráva se často jen mulčuje, na jiných místech balíky sena ponechané svému osudu/shnití, jinde se louky zalesňují.
Tak jako sloni nemůžou žít všude, byť "je tam volného místa habaděj" - jenže! - chybí tam stálý či blízký zdroj vody, stejně tak není možné vrátit vlka do každého mapovacího čtverce. Vždy je třeba zohledňovat praktický dopad svých vysněných představ a netrvat na nereálných cílech.
Právě do nejvíce devastovaných oblastí můžeme z E. vyvážet masné konzervy výměnou za rozšiřování zalesněných či intenzivně nevypásaných oblastí. Než u nás zalesňovat a nechat shnít seno za cenu dováženého masa z míst vytěžených pralesů, mi přijde praktičtější a ekologičtější první varianta. Prostě aby jedna ruka věděla, co dělá druhá. A ne aby obě spíše škodily než prospívaly. A to se týká nejen zemědělství, ale stavů zvěře celkově, kdy např. v loveckých safari žijí chráněné druhy bezproblémově a díky poplatkovým lovům a uvážlivému managemntu se daří jejich stavy zvyšovat. Zkrátka člověk dokázal mnohé druhy vyhubit a krajinu silně zdevastovat, a je nyní na nadnárodních organizacích, aby do toho chaosu vnesly pořádek. Na řadě míst se tak děje, ale mnohem více je toho k nápravě.
Honza Honza
6.8.2024 18:30Že vykácením Amazonie způsobím katastrofu- prudký déšť odplaví půdu, krajina bez stromů se bude přehřívat, vyschne, voda z deště rychle odteče. Jde-li o rozsáhlou oblast, změní se celé klima rozsáhlé oblasti, přestane zde pršet a vzniká poušť i když jde o klimatické pásmo tropického pralesa.
Že prostě člověk a jeho hospodářská činnost může zcela zničit planetu.
Proto toužit po rozsáhlé savaně jakožto základu krajiny s řídkými stromy a tisíhlavými stády turů je v dnešní době nesmysl.
Něco jiného je správný názor (p. Vinklera!), že pastvu velkých původních kopytníků je vhodné rozšířit (je jí málo, je vhodnější a efektivnější než dotovaná činnost mulčovačů, ukládá uhlík, prospívá diverzifikaci) nikoli ale na úkor lesa ale na úkor polí a luk, zvl. pak v NP, kde jsou lesy rozsáhlé, tam klidně i na úkor lesa a kde v oborách by velcí původní kopytníci prospívali přírodě.
Slavomil Vinkler
6.8.2024 18:48 Reaguje na Honza HonzaSlavomil Vinkler
6.8.2024 18:53 Reaguje na Slavomil Vinkler![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
6.8.2024 19:50 Reaguje na Slavomil Vinklerhttps://ekolist.cz/cz/publicistika/priroda/co-prozradi-termokamera-ze-lesni-porosty-si-nicime-sami
Myslíte, že třicetistupňový rozdíl je málo? To je desetinásobek tolerovatelného oteplení - a tady jsou ty Počátky, které nevidíme, resp. nechceme vidět.
Slavomil Vinkler
7.8.2024 06:11 Reaguje na Karel Zvářal1.Nelze ochlazovat jeden zásobník, aniž by se oteploval druhý. (Perpetum mobile 1. druhu)
2.Teplo samovolně přestupuje z teplého zásobníku do studeného, nikoli naopak. (Perpetum mobile 2. druhu, neb taky entropie stále roste).
Podle toho druhého, když se les ochlazuje, ale je tmavší, nemůže sám o sobě ochlazovat zemi (jako to nemůže otevřená lednička).
Situace je ale složitější, neboť produkovaná vodní pára na jedné straně tvoří mraky a odráží světo, na druhé straně tvoří největší část "skleníkových "plynů. Výsledný efekt nedokážu určit, a zda někdo?.
Slavomil Vinkler
7.8.2024 06:15 Reaguje na Karel ZvářalEmil Bernardy
7.8.2024 07:13 Reaguje na Slavomil VinklerSlavomil Vinkler
7.8.2024 07:59 Reaguje na Emil Bernardy![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
7.8.2024 07:34 Reaguje na Slavomil VinklerTepelný ostrov dnes není jen betonová džungle, ale i zemědělská krajina prosta zeleně, kde větrolam je sprosté slovo. Víte, kromě kupeckých počtů a fyz vzorečků existuje něco jako intuice a selský rozum. Jestliže po vyjítí z lesa na podmítku jsem do pár minut splavený a na omdlení, může mi říkat "vědecká obec" co chce (n x CO2!), budu si nadále myslet svý. Proto je mmch planeta strakatá, nikoliv pravidelně růžová. Antropocén.
Slavomil Vinkler
7.8.2024 08:05 Reaguje na Karel ZvářalSlavomil Vinkler
7.8.2024 08:18 Reaguje na Slavomil VinklerPoslední dobou se ale množí důkazy, že tahle masa ledu je mnohem mladší, než vypadá. Podle nového výzkumu i centrální část Grónska, v oblasti základny Summit Camp, byla bez ledu a porostlá svěží tundrou naposledy někdy před 1,1 miliony až 250 tisíci let.
![Karel Zvářal Karel Zvářal](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/k.zvaral-v-terenu_3.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Karel Zvářal
7.8.2024 08:30 Reaguje na Slavomil VinklerRadim Polášek
7.8.2024 18:53Pro ještě další zamotání a vyšší složitosti problematiky uvádím, že podle nejnovějších výzkumů bylo někdy v rozmezí před 300 tisíci lety až před asi miliónem let Grónsko úplně holé a bez ledu. Neboli bylo aspoň jedno období, kdy zaúřadovala předlidská klimatická změna a minimálně na severní polokouli bylo výrazně tepleji, než je nyní. Asi v nějaké době meziledové. V článku zmínění velcí savci se tak museli vyrovnávat s velkou změnou klimatu, která dost možná změnila jejich biotopy a jejich živočišné druhy mohla geneticky výrazně změnit vyhynutím těch genetických linií, které prostě byly pro tehdejší příliš teplé klima méně vhodné.
Je tak docela možné, že dnes vyhynulí velcí savci třeba severské tundry a jiných biotopů byli v době, kdy je začal lovit pračlověk, bez dostatečné genetické diverzity a jako druhy už začaly v té klimaticky turbulentní době dob ledových a meziledových vymírat sami od sebe. A tehdejší pračlověk to do určité míry jen trochu urychlil. A zkrátil životnost těch druhů o pár desítek tisíc let nebo o jednu periodu doby ledové a meziledové.
Čímž byl taky dán charakter dnešní lesnaté krajiny defakto bez zásahu či bez viny člověka.
Slavomil Vinkler
8.8.2024 07:24 Reaguje na Radim Polášek1.Tehdejší doba meziledová velkým savcům svědčila.
2. Charakter lesnaté krajiny je výdobytek tereziánských reforem lesa a pak zarůstání pastvin po skončení pastvy koncem 19. století , výdobytek průmyslové revoluce.
Slavomil Vinkler
8.8.2024 07:27 Reaguje na Slavomil VinklerPetr
8.8.2024 16:41 Reaguje na Slavomil VinklerDodnes se z toho krajina nevzpamatovala. I současné sucho a krize fauny i flóry je výsledek právě této devastace.
Slavomil Vinkler
9.8.2024 16:49 Reaguje na PetrZarůstání krajiny spustily tereziámské reformy a dokončila průmyslová revoluce. Opakuji zarůstání.
Ne všude je to zarůstání zároveň i devastace, ale i ty stepní a lesostepní organismy potřebují dost prostoru. Musí někde vegetovat, nemáme-li je vyhubit tím, že dovolíme zarůst náletem poslední zbytky stepí (dříve obecních pastvin).
Pozn. Výdobytek považuji za pejorativní výraz.
Břetislav Machaček
9.8.2024 09:08ně všeho potřebného. Nepřemýšleli nad dopady klučení lesa pro tvorbu polí
a pastvin, protože dali přednost před lovem a sběrem plodin chovu zvířat a pěstování plodin. Časem se to naučil tak dokonale, že mnohé plochy polí a pastvin už k tomu ani nepotřebují. Mají ale dvě možnosti a to buď jít cestou stále intenzifikace výroby a ty plochy zpět zalesnit a nebo tu intenzifikaci brzdit a raději produkovat méně a šetrně na větší ploše. Intenzifikace se dosud jeví jako méně pracná a ekonomicky výhodnější,
ale půda už začíná protestovat a odmítá další intenzifikaci. I u té
alternativy vypuštění intenzifikace opatrně, aby to nebylo ztrátové
podnikáni vyžadující pouze dotování. Člověk na výběr má, ale velcí
spásači na výběr neměli. Při tendenci se stále množit, museli ta
místa ke spásání zvětšovat na úkor lesů. Na spáleništích už nenechali
lesům možnost obnovy a udržovali je spásáním ve stavu pastviny. Totéž
dělali na okrajích lesů a postupně šli dál a dál, až lesy zůstaly pouze
v nepřístupných místech. Nikdo nepřemýšlí nad jejich vyhubením z důvodu
smrtelné nemoci, která se snadno šíří ve velkých kolektivech (stádech)
a která mohla některá ta zvířata vyhubit zcela. Zvířat žijících naopak
izolovaně, se to nemuselo dotknout a nebo o mnoho později. Člověk pokud
žil v malých kolektivech tak odolával nemocem taky lépe, než už třeba
ve městech. Tam mor kosil celá města, ale do vesnic a samot se nedostal.
Člověk bohužel činil totéž, co velcí spásači a měl by u toho zůstat a ne
znovu zalesnit úrodné rovinaté prostory a na zbytku intenzivně hospodařit.
Važme si úrodné půdy a neplýtvejme tímto darem přírody. Hlavně to nesmíme
přehnat s našim množením ruku v ruce s intenzivním hospodařením, ať se
ze zbytku zemědělské půdy nestane poušť, kterou z pastvin nadměrným
spásáním vytvořili a vytvářejí spásači. Každopádně ale neplýtvejme tím,
co nám příroda sama nabízí a nenechme trávu a dřevo na povrchu půdy bez užitku zetlít, když je můžeme využít smysluplněji. Trávu alespoň těmi
spásači přetvořme na potraviny a dřevo energeticky využijme za vzniku
dřevouhlu k vylepšení orných půd a uložení části uhlíku do půdy. Stačí pouze praktikovat to, co dělali naši předci a nevymýšlet složité způsoby, jakými jsou bioplynky, akvakultury a hydroponické pěstování rostlin.
Daleko snazší je koloběh vzduch+živiny z půdy+slunce´=hnůj+ potraviny,
než umělé živiny do vydrancované půdy+ slunce= biomasa +hnůj končící
v bioplynce. Hnůj, který skončí v půdě z velké části nahradí umělá
hnojiva a bude jich potřeba o mnoho méně, než když ho zlikvidujeme v
bioplynce. Nechápu že takový postup schvalují a propagují EKOlogové
a tak je nazývám ekologisty, kteří kopou za energetiky a průmysl, co
vyrábí umělá hnojiva. Když vidím téměř čtyřmetrovou kukuřici pro
bioplynky vypěstovanou díky umělým hnojivům, tak si ji dovedu docela
raději představit zaoranou v půdě. Ona sice tlí dlouho, ale vodu váže
při tlení celou dobu a nějaké ty mikroorganismy a hmyz uživí taky.
Co má ale ta půda z plynu z bioplynky a kyselého digestátu, který
zahubí jako kyselina vše živé, co v půdě živoří hlady. Toto je ta
EKOLOGIE ?!