Bude v našich lesích častější douglaska tisolistá? Vědci sledovali její růst ve směsi s borovicí lesní
![](/aaa/img.php?src=/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/douglaska-a-borovice05b-768x513.jpg&w=666)
Její vliv na biodiverzitu domácí podrostní flóry je malý až zanedbatelný, ačkoli její působení na faunu je méně probádané a spekuluje se o možném negativním vlivu na ornitofaunu. Douglaska také příznivěji ovlivňuje půdu v porovnání s domácími jehličnatými dřevinami, může ale také zvyšovat nitrifikaci.
Její invazivní potenciál je na širokém spektru stanovišť pravděpodobně malý až zanedbatelný, přesto je zapotřebí mu i do budoucna věnovat pozornost, především na živinově chudších stanovištích s rozvolněným porostním zápojem.
![](/aaa/img.php?src=/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/douglaska-a-borovice08b-768x512.jpg&w=666)
Současným trendem lesního hospodářství je zakládání a pěstování druhově pestrých porostů, od nichž se předpokládá vyšší odolnost proti nepříznivému působení globální změny klimatu. Také douglasku je doporučováno pěstovat ve směsích, a zabránit tak monokulturnímu pěstování této introdukované dřeviny mimo jiné s cílem eliminovat její výrazný odběr živin při rychlém růstu.
Douglaska je však jen částečně stín tolerující dřevinou a hrozí nebezpečí, že na určitých stanovištích ve směsi s některými domácími v mládí rychleji rostoucími dřevinami bude předrůstána a bez adekvátních výchovných zásahů dojde ke zhoršování její kvality a vitality nebo dokonce k jejímu vymizení.
Pro ověření tohoto předpokladu vědci z Výzkumné stanice Opočno, VÚLHM, v. v. i., experimentálně vyhodnotili vliv výchovných zásahů na růstovou reakci a prosperitu douglaskových mlazin původem z přirozené obnovy na živinově i srážkově relativně chudých stanovištích. Vědci posuzovali vývoj v porostu s dominantním zastoupením douglasky a porostu, kde je douglaska ve směsi s borovicí lesní.
Získané výsledky publikovali v článku Růst douglasky tisolisté v mlazinách v závislosti na výchově a konkurenčním tlaku borovice lesní na živinově chudších stanovištích, který vyšel v časopise Zprávy lesnického výzkumu 1/2024.
Článek vznikl v rámci řešení grantového projektu NAZV QK22020045 „Potenciál geograficky nepůvodních druhů dřevin v lesním hospodářství ČR“.
![](/aaa/img.php?src=/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/douglaska-a-borovice04b-768x511.jpg&w=666)
Z dosažených výsledků vědci formulovali tyto závěry:
V podmínkách živinově chudých stanovišť je douglaska v mladých porostech (mlaziny a nárosty) pod silným konkurenčním tlakem borovice, za kterou v této fázi růstově zaostává.
Pro vypěstování stabilních a kvalitních jedinců douglasky ve směsi s borovicí je na těchto stanovištích nezbytné provádět silné uvolňování kvalitních douglasek již od fáze nárostů a mlazin.
Bez tohoto uvolňování bude pravděpodobně docházet k masivní přirozené mortalitě douglasky s postupným převládáním borovice.
Vzhledem k nižší životaschopnosti douglasky v raných růstových fázích na těchto stanovištích vědci doporučují soustředit pěstební podporu jen na příměs nejkvalitnějších jedinců douglasky s perspektivou následného umělého vyvětvování a tvorby cenných sortimentů.
Přečtěte si také |
![Foto: Manfred Richter / Pixabay Foto: Manfred Richter / Pixabay](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/douglaska.jpeg.jpg)
Uvolňování většího množství douglasek ve směsi s borovicí nese riziko současného rozvolnění borovice s následnou tvorbou obrostlíků.
Doporučenou a pěstebně jednodušší variantou při umělé obnově je tvorba skupinového smíšení.
Včasné výchovné zásahy jsou také klíčové pro vytvoření příznivého štíhlostního kvocientu cílových stromů.
Zásahy nedostatečné intenzity či zásahy opožděné vedou k rychlému přeštíhlení stromů, a tím k nízké stabilitě jednotlivých stromů i celých porostů.
Vzhledem k nízké konkurenceschopnosti douglasky v raných růstových fázích na chudých stanovištích lze konstatovat, že riziko jejího invazivního šíření je zde zanedbatelné.
Přečtěte si také |
![Foto: Diana Robinson / Flickr Foto: Diana Robinson / Flickr](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/5689408396_308c36dc26_o_da.jpg)
Článek Růst douglasky tisolisté v mlazinách v závislosti na výchově a konkurenčním tlaku borovice lesní na živinově chudších stanovištích autorů Davida Duška a Jiřího Nováka, VÚLHM, v. v. i., Výzkumná stanice Opočno.
reklama
Dále čtěte |
![Krušnohorské bučiny. Foto: Ibra Ibrahimovič Greenpeace Krušnohorské bučiny. Foto: Ibra Ibrahimovič Greenpeace](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/hd-013_dsc6120_ibra_net_jpg-08_1.jpg)
![Semenáček jedle bělokoré. Foto: Jan Řezáč VÚLHM Semenáček jedle bělokoré. Foto: Jan Řezáč VÚLHM](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/jedle03b_-semenacek-768x513_1.jpg)
![Sazenice dubu Foto: Depositphotos Sazenice dubu Foto: Depositphotos](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/depositphotos_2156838_s_1.jpg)
Další články autora |
Online diskuse
Všechny komentáře (9)
Petr
19.7.2024 15:30A rozvolňování a obrůstání borovice bych se nebál, naopak bych byl pro rozvolňování borovice ve všech případech. Sice se sníží kvalita dřeva, zato ale násobně zvýší životaschopnost a odolnost borových porostů vůči všemu, včetně sucha. A to mi v současnosti, i vzhledem k odhadům počasí do budoucna, přijde důležitější. Přehoustlé pěstování borovice s přeštíhlenými jedinci je dnes už pasé, nemá žádný smysl a způsobuje v podstatě jen problémy a škody.
Dalibor Motl
19.7.2024 16:02 Reaguje na PetrPetr
19.7.2024 16:27 Reaguje na Dalibor MotlJakub Brenn
22.7.2024 10:13 Reaguje na PetrVenda Bobr
19.7.2024 19:52Shrnutí : bacha na sázení douglasek možná to je v našich podmínkách jen palivo.
Marek Kovář
22.7.2024 11:25 Reaguje na Venda BobrPodle mých zkušeností dřevo douglasky ze starých silných kmenů předčí v mnoha ohledech smrk, spíše bych řekl, že se blíží k modřínu. Letní část letokruhů je opravdu dost měkká, ale naopak zimní část je výrazně tvrdá a dodává dřevu značnou pevnost. Řezivo bylo uskladněno cca 20 let volně na vzduchu přikryté plechem. Prakticky se nevyskytlo žádné napadení houbami a jen minimálně, řekl bych „omylem“ v jednom prkně dřevokazným hmyzem.
Jen zdůrazňuji, že se jednalo a staré silné oddenky. Mladší kmeny mají opravdu dřevo řídké a relativně měkké.
![mara polasek mara polasek](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/shutterstock_794340445.jpg&w=48&h=48&iar=1)