Stromy podél cest autům neuhnou
Dnes se na porosty podél silnic dívají kose hlavně dopravní policisté. Ti by podle Němce chtěli mít stromy 4,5 metru daleko od silnice. To ale v praxi naráží na to, že tyto pozemky jsou typicky už polem. Takové pozemky není snadné vykoupit, nebo získat souhlas majitele s výsadbou stromů.
Přečtěte si také |
Stromy, které stojí silnici blíže, jsou coby pevná překážka problém při případné dopravní nehodě. Při jejich pokácení je těžké realizovat náhradní výsadbu, protože podél silnic není dostatek vhodných míst.
Stromy a silnice
Na Jaroslava Němce navázal Tomáš Neřold z oddělení BESIP na ministerstvu dopravy. Podle něho jsou padající stromy a větve narůstající problém. „A extrémy počasí to budou jen zasilovat,“ říká Neřold s tím, že problém je údržba stromů, její pravidelnost a důslednost, a kácení rizikových stromů.„Strom je zkrátka pevná překážka,“ konstatoval Neřold. Ale hned dodal, že nechce podceňovat i jiné, pozitivní významy stromů.
Stromořadí podél silnic slouží jako ochrana před slunečním zářením, usnadňují orientaci v prostoru, stromořadí řidiče vede například při snížené viditelnosti, slouží jako větrolam a brání tak sněhovým závějím na silnici a mají pozitivní psychologický efekt.
Přečtěte si také |
![Foto: Susanne Nilsson / Flickr Foto: Susanne Nilsson / Flickr](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/auta_les_424.jpg)
„Víme, že když řidič jede v otevřeném prostoru, jede rychleji. Stromořadí psychologicky řidiče brzdí,“ říká Neřold.
Pohled do statistik ale říká, že srážka automobilu se stromem představuje 15 % všech úmrtí ve vozidlech, 8 % těžkých zranění. Celkově jde 3 % všech nehod.
Podle Neřolda se často říká, že si za srážku se stromem mohou řidiči sami. „Ale nejde jen o řidiče, jsou tu i spolujezdci, lidé v protijedoucím autě, kteří se mohou stát nechtěně účastníky nehody,“ připomíná Neřold. Statistiky říkají, že 25 % úmrtí a 29 % těžkých zranění nejsou viníci těchto nehod.
Ze statistik také vyplývá, že drtivá většina fatálních nehod se odehraje v pásmu do 5 metrů kolmo na silnici. „Naše silnice vyrostly na historické cestní síti a skoro všude jsou stromy nebezpečně moc blízko silnice,“ konstatuje Neřold s tím, že v rizikových místech se dají pro větší bezpečnost použít svodidla.
Vysazování stromů podél silnic je podle Neřolda možné, je ale nutné dodržovat rozhledová pole, aby stromy neclonily ve výhledu, a ochranná pásma.
Vše je v datech
Na Jaroslava Němce a Tomáše Neřolda navázal Jan Chalas ze společnosti Datafriends, která založila a dál provozuje web Portál nehod. Podle jeho slov mohou kvalitně zpracovaná data pomoci zvýšit bezpečnost dopravy v krajině.Portál nehod čerpá údaje o dopravních nehodách z policejních dat, a to včetně dopravních nehod, kde hrál svou roli strom či kde došlo ke střetu se zvěří.
Portál nemá ze všech krajů úplná data, nicméně ze statistik se dá vyčíst, že řidiči ročně nahlásí na 14 tisíc srážek se zvěří (chybí zde data za dva kraje) a jde o škody v hodnotě skoro půl milionu korun. Zajímavé je, že 26 procent střetů se zvěří se stane v kraji Vysočina.
Střety se zvěří jsou vcelku časté události, ale řidiči je ne vždy nahlásí, zároveň nízká závažnost škod způsobuje, že se tomuto problému nevěnuje velká pozornost. Neexistuje tak žádná koncepce boje proti srážkám se zvěří. „Pokud se někde zavedou nějaká opatření, zpravidla se systematicky nevyhodnocují,“ říká Chalas. A přitom by to na základě dat šlo.
Chalas říká, že z dat se dá například sledovat, jak zvěř reaguje na nejrůznější opatření. „Umíme vysledovat migrační koridory. Vidíme, kam se zvěř přesune, když se nainstalují pachové ohradníky,“ vyjmenovává Chalas.
Podobně jsou zaznamenávány i pády stromů či větví do vozovky. „Z dat víme, kde nejčastěji padá strom do vozovky a kde jsou stromy hlavní příčinou přímé srážky,“ vysvětluje Chalas.
Ročně se u nás do statistik dostane 180 nehod, kde příčinou byl náraz do spadlého stromu. Pojišťovny nahlásily, že celkové škody byly 33 milionů korun. Přímých střetů se stojícím stromem je 1411 ročně, celkové škody 320 milionů korun.
Podle Chalase se i zde nízká frekvence nehod podepisuje na tom, že se tématu nevěnuje velká pozornost, není zpracována žádná koncepce předcházení těmto škodám, případná opatření se nevyhodnocují a získaná data se neaplikují v praxi.
Podle Chalase by větší bezpečnosti prospělo, kdyby se změnil přístup k datům. „Naše instituce mají spoustu dat, ale ta nejsou sdílena nebo použitelná pro ostatní,“ zmiňuje jednu z okolností.
Jeho portál nabízí data například hasičům, v mapových podkladech jsou zaznamenány informace o dostupnosti hasební vody. Data ale mohou sloužit i přímo řidičům. Ve spolupráci se Seznamem a jeho projektem Mapy.cz zavedli do navigace upozornění na místa častých nehod se zvěří či stromy.
Na otázku, zda to není další zahlcování řidičů zbytečnými informacemi Chalas říká, že se snaží poskytovat jen důležitá data v době, kdy jsou pro řidiče relevantní.
Dálnice
K bezpečnosti krajiny se za Ředitelství silnic a dálnic vyjádřila technoložka Eva Hrušková. Podle ní se musí naše dálnice čím dál častěji popasovat se sesuvy půdy (jako nedávno na D1) nebo s vyplavováním půdy z polí na vozovku.„Máme trochu spor s Agenturou ochrany přírody a krajiny. My bychom rádi osazovali svahy dálnic keři. Keře zachytávají prach, zpevňují svah, brání erozi,“ říká Hrušková s tím, že agentura oponuje tím, že keře se stávají úkrytem vzácných druhů, které ale v blízkosti frekventované silnice často hynou.
Kvůli zvýšení bezpečnosti dopravy by ŘSD dávalo přednost tomu, aby na dálnicích byly bezúdržbové dělící pásy. „Jejich sečení snižuje bezpečnost, zvyšuje zácpy,“ říká Hrušková s tím, že agentura zase oponuje tím, že rostliny v dělících pásech pomáhají lépe nakládat s dešťovou vodou.
Jak to vidí Agentura ochrany přírody a krajiny? Více viz v samostatném článku Patří keře na svahy dálnic? ŘSD by je tam chtělo, protože keře svahy zpevňují. Ale je tu riziko
Bezpečná krajina z pohledu složek IZS ČR, správců liniových staveb a dopravy v kontextu negativních dopadů klimatické změny - texty, které vyšly na Ekolist.cz
Bude sucho, budou povodně. Adaptovat se na obojí současně je těžká úloha
Patří keře na svahy dálnic? ŘSD by je tam chtělo, protože keře svahy zpevňují. Ale je tu riziko
Stromy podél cest autům neuhnou
reklama
Dále čtěte |
![Teploměr v krajině Foto: Depositphotos Teploměr v krajině Foto: Depositphotos](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/depositphotos_42438429_s_1.jpg)
![Foto: Depositphotos Foto: Depositphotos](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/depositphotos_90221190_s_2.jpg)
![Amazonský prales v Kolumbii Foto: Depositphotos Amazonský prales v Kolumbii Foto: Depositphotos](https://aa.ecn.cz/img_upload/e6ffb6c50bc1424ab10ecf09e063cd63/depositphotos_247176242_s_1.jpg)
Další články autora |
Online diskuse
Všechny komentáře (28)
Jaroslav Řezáč
9.7.2024 14:22Tonda Selektoda
9.7.2024 14:51Stromy byly kdysi vysazeny vedle úzkých formanských cest pro koňská spřežení, nebo vedle úzkých silníc, pro občasný průjezd úzkého a relativně pomalého motorového vozidla. Že je správce silnice postupně rozšířil, často až ke kmenům těch stromů, za to ty stromy nemohou. Silnice i pozemek kolem ní, je snad nemovitost, za kterou ručí její majitel. Včetně údržby těch vzrostlých stromů. Jakýpak tedy problém? Ať se příslušný úřad obrátí na majitele pozemku s požadavkem na odstranění nebezpečného stavu!
pepa knotek
9.7.2024 15:11Jaroslav Řezáč
9.7.2024 15:36 Reaguje na pepa knotekSlavomil Vinkler
9.7.2024 15:14![Dorian Černý Dorian Černý](/aaa/img.php?src=/img_upload/35b647edf4357b35c946e0655d9d7125/wednesday-ikona.jpg&w=48&h=48&iar=1)
Dorian Černý
10.7.2024 01:22 Reaguje na Slavomil VinklerZbyněk Šeděnka
9.7.2024 16:02Emil Bernardy
9.7.2024 16:55Dnes jsou reflexní prvky,v minulosti,asi pro mnohé vzdálené byly všechny patníky a stromy bíleny vápnem,pro jistotu.
Mám dojem,že vyšší míra bezohlednosti je dnes normou.
smějící se bestie
9.7.2024 16:56jejich větve nepatří nad vozovku a kde to nejde staré aleje, tak pokud možno ořezávat minimálně na 1m od krajnice a 4m nad vozovkou, kmeny u vozovky reflexivně označovat/dříve se natíraly na bílo.
Kompromis je nutný !
Pavel Jeřábek
9.7.2024 18:11 Reaguje na smějící se bestieAle teď přesně nevím, jestli je 4,2 m, 4,5 m a nebo 5 m. Musel bych to vyhledat.
Takže není třeba nic vymýšlet, jed dodržet již stanovená pravidla. A tak, kde již není možné korunu nadzvednout, tak instalovat dopravní značku o sníženém průjezdném profilu - stejně jako pod mosty apod.
smějící se bestie
9.7.2024 20:04 Reaguje na Pavel JeřábekEmil Bernardy
10.7.2024 07:30 Reaguje na smějící se bestieEmil Bernardy
11.7.2024 07:54 Reaguje na smějící se bestieV paneláku,nebo jen provokatér ?
Petr Dubský
9.7.2024 17:37smějící se bestie
9.7.2024 17:57 Reaguje na Petr DubskýNa některých místech ČR je to běžné, ano nově sázené stromy, by měly být sázeny jinak/dál od krajnice, ale na to nemá stát pozemky -
bohužel.
Pavel Jeřábek
9.7.2024 18:14Pokud se dávají svodidla okolo konstrukcí mostů, některých dopravních značek, podél nebezpečných zatáček, tak v čem je problém dát svodidla okolo stromů?
Pokud se jedná o to proč stromy padají, či větve - často je to zanedbanou a nebo neodbornou údržbou.
Emil Bernardy
10.7.2024 07:38 Reaguje na Pavel JeřábekNe tobogán neb něco co připomíná potrubní poštu.
Petr Dubský
10.7.2024 10:14smějící se bestie
10.7.2024 11:00 Reaguje na Petr DubskýMusí se to dělat odborně se vším, co k tomu patří u starších stromů a u mladých nedovolit přerůst tak aby překážely !
Marcela Jezberová
11.7.2024 11:05 Reaguje na Petr DubskýPetr Dubský
10.7.2024 18:15Břetislav Machaček
12.7.2024 11:00 Reaguje na Petr Dubskýjiný asi ne. Nelze proto napsat jako vy pouze STROM. Hlavaté vrbě
oholíte "hlavu" do posledního prutu a nově ji narostou větve znovu.
Ono záleží opravdu na druhu, věku, síle větví a podmínkách k růstu.
Víte jak se třeba redukují nové bonsaje ze sazenic z přírody? To
bývá často až na pár větví vše. Naopak při přesazování je největší
chybou větve neredukovat a vysílit redukované a nebo mizerné
kořeny z kontejnerového pěstování. Takže se ptám, prořezával jste
nějaké stromy naopak vy, když neberete v úvahu strom a strom?
Když chci mít u cesty stromy, tak musím ze strany cesty větve
redukovat a nasadit korunu výše tak, aby neohrozily vozidla.
Čím dříve to u mladých stromů udělám, tak se lépe rány zacelí a
do budoucna neriskuji po ořezu velkých větví vznik dutin a
napadení houbami. Jinak řez po odstranění větví je prima místo
pro datlovité tam začít budovat hnízdní dutinu a od ní není k
rozlomení kmene daleko. Takže je lépe začít s redukcí koruny
dříve, než později a riskovat hnilobu, houby a hnízdní dutiny
umožňující ulomení celého kmene. Zdravého stromu ořezaného v
mládí se to netýká a proto nezanedbat ořez hned na začátku.
Petr Dubský
12.7.2024 18:43Břetislav Machaček
14.7.2024 09:39 Reaguje na Petr Dubskýtehdy nikdo neudělal, tak asi věděl proč. Formanským vozům a nebo
pomalých osobním autům košaté stromy nevadily. Pokud tam mají jezdit
autobusy a nebo kamiony, tak buď stromy zmrzačit ořezem, pokácet
a nebo přes álej řídit semafory pro jednosměrnou jízdu jako u oprav
silnic a nebo v horách, kde platí povolení v sudou hodinu nahoru
a v lichou dolů. Takže nějaké řešení je vždy, ale stačí chtít.
Pokud trvá cesta alejí 5 minut, tak stačí interval semaforu co
5 minut a po 5 minutách čekání se nemusí nikdo jinému vyhýbat,
nebo dokonce couvat a narážet do stromů. U jedné áleje jsem to
kdysi ještě jako ochranář navrhl, ale vedení odboru ŽP OÚ to
zamítlo a nařídilo "odborný" ořez. Za pár let šly k zemi torza
ořezem poškozených lip a dnes je "álej" jako noty na buben.
Přitom průjezd álejí trval autu 2 minuty a dvě minuty čekání na
zelenou nikoho nezabije. Na kole byla možnost uhnout mezi stromy,
když bych interval nestihl a bylo by už auto v protisměru a pěší
tam uhýbají dodnes. Chce to pouze chtít a navíc v takové áleji
je možno snížit rychlost na 30km/h a při jednosměrném provozu
při takové rychlosti nikdo do stromu autem nenarazí, pokud není blázen, či opilec, ale to je už zcela jiná věc. Pokud na odborech
ŽP budou sedět takoví odborníci, jací rozhodli místo semaforu o
likvidačním ořezu, tak nemá smysl o tom vůbec diskutovat. Já mám
v tomto oboru sice pouze vysokou školu života, ale zmar těch stromů
po ořezu jsem tehdy předpověděl a povolili ho lidé s odbornými VŠ!